# Europeiska unionens L 193/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 193 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången1 augusti 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 193

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången1 augusti 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1577 av den 20 april 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska standarder för tillsyn för beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk eller råvarurisk och behandlingen av dessa positioner vid tillämpning av det lagstadgade kravet på utfallstest och kravet avseende resultatanalys enligt den alternativa internmodellmetoden (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1578 av den 20 april 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kraven för den interna metod eller de externa källor som används enligt den interna modellen för fallissemangsrisk för uppskattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1579 av den 31 juli 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 vad gäller statistik över jordbrukspriser (
  1
  ) | 14 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1577 av den 20 april 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska standarder för tillsyn för beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk eller råvarurisk och behandlingen av dessa positioner vid tillämpning av det lagstadgade kravet på utfallstest och kravet avseende resultatanalys enligt den alternativa internmodellmetoden (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1578 av den 20 april 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kraven för den interna metod eller de externa källor som används enligt den interna modellen för fallissemangsrisk för uppskattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1579 av den 31 juli 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 vad gäller statistik över jordbrukspriser (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 1.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 193/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1577

av den 20 april 2023

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska standarder för tillsyn för beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk eller råvarurisk och behandlingen av dessa positioner vid tillämpning av det lagstadgade kravet på utfallstest och kravet avseende resultatanalys enligt den alternativa internmodellmetoden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 325.9 tredje stycket, artikel 325bf.9 tredje stycket och artikel 325bg.4 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Med tanke på de olika värdemått som gäller för positioner utanför handelslagret är det nödvändigt att närmare ange om instituten bör använda redovisat värde eller verkligt värde för dessa positioner som grund för att, i enlighet med den alternativa schablonmetoden eller den alternativa internmodellmetoden som anges i del tre avdelning IV kapitel 1a respektive kapitel 1b i förordning (EU) nr 575/2013, beräkna kapitalbaskraven för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk, råvarurisk eller båda. |
| --- | --- |

(1)

Med tanke på de olika värdemått som gäller för positioner utanför handelslagret är det nödvändigt att närmare ange om instituten bör använda redovisat värde eller verkligt värde för dessa positioner som grund för att, i enlighet med den alternativa schablonmetoden eller den alternativa internmodellmetoden som anges i del tre avdelning IV kapitel 1a respektive kapitel 1b i förordning (EU) nr 575/2013, beräkna kapitalbaskraven för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk, råvarurisk eller båda.

| (2) | Eftersom värdet av positioner utanför handelslagret inte enbart styrs av marknadsriskfaktorer bör instituten inte vara skyldiga att utföra en daglig värdering av dessa positioner för beräkning av kapitalbaskrav för valutarisk enligt den alternativa schablonmetoden. I stället bör instituten i värdet av de positioner som används som beräkningsgrund endast återspegla de förändringar som är förknippade med dessa positioners valutariskkomponenter. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom värdet av positioner utanför handelslagret inte enbart styrs av marknadsriskfaktorer bör instituten inte vara skyldiga att utföra en daglig värdering av dessa positioner för beräkning av kapitalbaskrav för valutarisk enligt den alternativa schablonmetoden. I stället bör instituten i värdet av de positioner som används som beräkningsgrund endast återspegla de förändringar som är förknippade med dessa positioners valutariskkomponenter.

| (3) | För att säkerställa överensstämmelse med redovisningspraxis bör instituten använda det senast tillgängliga redovisade värdet för en position utanför handelslagret som grund för beräkning av kapitalbaskravet för valutarisk i enlighet med den alternativa schablonmetoden. Dessa positioners verkliga värde anses dock också vara en lämplig grund för beräkningen av kapitalbaskraven. Instituten bör därför tillåtas att använda det verkliga värdet i stället för det senaste tillgängliga redovisade värdet som grund för den beräkningen om de, åtminstone kvartalsvis, värderar alla sina positioner utanför handelslagret till verkligt värde. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa överensstämmelse med redovisningspraxis bör instituten använda det senast tillgängliga redovisade värdet för en position utanför handelslagret som grund för beräkning av kapitalbaskravet för valutarisk i enlighet med den alternativa schablonmetoden. Dessa positioners verkliga värde anses dock också vara en lämplig grund för beräkningen av kapitalbaskraven. Instituten bör därför tillåtas att använda det verkliga värdet i stället för det senaste tillgängliga redovisade värdet som grund för den beräkningen om de, åtminstone kvartalsvis, värderar alla sina positioner utanför handelslagret till verkligt värde.

| (4) | För att begränsa eventuell felaktig redovisning av valutarisken utanför handelslagret ska instituten vara skyldiga att varje månad uppdatera den grund som används för att återspegla förändringar i valutariskfaktorerna. Denna månatliga uppdatering är proportionerlig, särskilt jämfört med den dagliga uppdatering med vilken instituten är skyldiga att uppdatera valutariskfaktorerna enligt den alternativa internmodellmetoden. |
| --- | --- |

(4)

För att begränsa eventuell felaktig redovisning av valutarisken utanför handelslagret ska instituten vara skyldiga att varje månad uppdatera den grund som används för att återspegla förändringar i valutariskfaktorerna. Denna månatliga uppdatering är proportionerlig, särskilt jämfört med den dagliga uppdatering med vilken instituten är skyldiga att uppdatera valutariskfaktorerna enligt den alternativa internmodellmetoden.

| (5) | Med tanke på att vissa valutapositioner utanför handelslagret kan härröra från icke-monetära poster vars värde inte uppdateras vid varje rapporteringsdatum för att återspegla förändringar i valutakursen, är det nödvändigt att fastställa en särskild behandling för att harmonisera beräkningen av kapitalbaskraven för valutarisk för dessa poster i enlighet med den känslighetsbaserade metod som fastställs i del tre avdelning IV kapitel 1a avsnitt 2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att vissa valutapositioner utanför handelslagret kan härröra från icke-monetära poster vars värde inte uppdateras vid varje rapporteringsdatum för att återspegla förändringar i valutakursen, är det nödvändigt att fastställa en särskild behandling för att harmonisera beräkningen av kapitalbaskraven för valutarisk för dessa poster i enlighet med den känslighetsbaserade metod som fastställs i del tre avdelning IV kapitel 1a avsnitt 2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (6) | I linje med internationella redovisningsstandarder är instituten i allmänhet skyldiga att värdera sina finansiella instrument som medför råvarurisk till verkligt värde vid beräkningen av kapitalbaskraven. Om ett institut emellertid fysiskt innehar en råvara och inte använder positionens verkliga värde för redovisningsändamål, bör positionens verkliga värde användas som grund för beräkning av kapitalbaskraven för marknadsrisk, eftersom det säkerställer ett korrekt och enkelt genomförande av den alternativa schablonmetoden. Genom att använda verkligt värde som grund kan instituten dessutom korrekt redovisa säkringar och diversifieringseffekter mellan positioner utanför handelslagret och positioner i handelslagret. Denna grund bör uppdateras varje månad för att säkerställa en proportionerlig strategi, särskilt i förhållande till den dagliga frekvens med vilken instituten är skyldiga att uppdatera råvaruriskfaktorerna enligt den alternativa internmodellmetoden. |
| --- | --- |

(6)

I linje med internationella redovisningsstandarder är instituten i allmänhet skyldiga att värdera sina finansiella instrument som medför råvarurisk till verkligt värde vid beräkningen av kapitalbaskraven. Om ett institut emellertid fysiskt innehar en råvara och inte använder positionens verkliga värde för redovisningsändamål, bör positionens verkliga värde användas som grund för beräkning av kapitalbaskraven för marknadsrisk, eftersom det säkerställer ett korrekt och enkelt genomförande av den alternativa schablonmetoden. Genom att använda verkligt värde som grund kan instituten dessutom korrekt redovisa säkringar och diversifieringseffekter mellan positioner utanför handelslagret och positioner i handelslagret. Denna grund bör uppdateras varje månad för att säkerställa en proportionerlig strategi, särskilt i förhållande till den dagliga frekvens med vilken instituten är skyldiga att uppdatera råvaruriskfaktorerna enligt den alternativa internmodellmetoden.

| (7) | Det övergripande regelverket för värdering av positioner utanför handelslagret som är föremål för valutarisk eller råvarurisk enligt den alternativa internmodellmetoden bör anpassas till regelverket enligt den alternativa schablonmetoden, med tanke på att det kan finnas handlarbord vars positioner kapitaliseras med hjälp av den alternativa schablonmetoden under ett kvartal och den alternativa internmodellmetoden under ett annat kvartal. Det är dock nödvändigt att fastställa att den alternativa internmodellmetoden, till skillnad från den alternativa schablonmetoden, kräver beräkning av dagliga siffror. |
| --- | --- |

(7)

Det övergripande regelverket för värdering av positioner utanför handelslagret som är föremål för valutarisk eller råvarurisk enligt den alternativa internmodellmetoden bör anpassas till regelverket enligt den alternativa schablonmetoden, med tanke på att det kan finnas handlarbord vars positioner kapitaliseras med hjälp av den alternativa schablonmetoden under ett kvartal och den alternativa internmodellmetoden under ett annat kvartal. Det är dock nödvändigt att fastställa att den alternativa internmodellmetoden, till skillnad från den alternativa schablonmetoden, kräver beräkning av dagliga siffror.

| (8) | När det gäller kravet på utfallstest och kravet avseende resultatanalys enligt artiklarna 325bf och 325bg i förordning (EU) nr 575/2013 enligt den alternativa internmodellmetoden är det nödvändigt att närmare ange hur instituten ska beräkna faktiska och hypotetiska förändringar i portföljens värde, särskilt i förhållande till värdet av deras positioner utanför handelslagret. För att hantera särskilda egenskaper hos positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk eller råvarurisk är det därför nödvändigt att närmare ange hur kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2059 (2) bör tillämpas på dessa positioner. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller kravet på utfallstest och kravet avseende resultatanalys enligt artiklarna 325bf och 325bg i förordning (EU) nr 575/2013 enligt den alternativa internmodellmetoden är det nödvändigt att närmare ange hur instituten ska beräkna faktiska och hypotetiska förändringar i portföljens värde, särskilt i förhållande till värdet av deras positioner utanför handelslagret. För att hantera särskilda egenskaper hos positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk eller råvarurisk är det därför nödvändigt att närmare ange hur kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2059 (2) bör tillämpas på dessa positioner.

| (9) | För att säkerställa överensstämmelse med omfattningen av de risker som fångas upp i riskmätningsmodellen bör de faktiska och hypotetiska förändringarna i portföljens värde i allmänhet endast återspegla förändringar som rör marknadsriskfaktorer. Eftersom det kan vara svårt att isolera förändringar som rör valutarisk och råvarurisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av råvarurisk och positioner utanför handelslagret som inte förändras linjärt med förändringar i valutakursen, bör instituten dock tillåtas att i de faktiska och hypotetiska förändringarna i portföljens värde återspegla de förändringar som rör alla komponenter som bestämmer värdet av dessa positioner utanför handelslagret. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa överensstämmelse med omfattningen av de risker som fångas upp i riskmätningsmodellen bör de faktiska och hypotetiska förändringarna i portföljens värde i allmänhet endast återspegla förändringar som rör marknadsriskfaktorer. Eftersom det kan vara svårt att isolera förändringar som rör valutarisk och råvarurisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av råvarurisk och positioner utanför handelslagret som inte förändras linjärt med förändringar i valutakursen, bör instituten dock tillåtas att i de faktiska och hypotetiska förändringarna i portföljens värde återspegla de förändringar som rör alla komponenter som bestämmer värdet av dessa positioner utanför handelslagret.

| (10) | Bestämmelserna i denna förordning är nära kopplade till varandra, eftersom de alla hanterar behandlingen av positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk, råvarurisk eller båda. För att säkerställa samstämmighet mellan dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, och för att underlätta tillgången till och en heltäckande bild av dessa bestämmelser för personer som omfattas av de skyldigheter som fastställs i dem, är det lämpligt att inkludera alla dessa bestämmelser i en enda förordning. |
| --- | --- |

(10)

Bestämmelserna i denna förordning är nära kopplade till varandra, eftersom de alla hanterar behandlingen av positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk, råvarurisk eller båda. För att säkerställa samstämmighet mellan dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, och för att underlätta tillgången till och en heltäckande bild av dessa bestämmelser för personer som omfattas av de skyldigheter som fastställs i dem, är det lämpligt att inkludera alla dessa bestämmelser i en enda förordning.

| (11) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (12) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska standarder för tillsyn som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av kostnaderna och nyttan och begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(12)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska standarder för tillsyn som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av kostnaderna och nyttan och begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk i enlighet med den alternativa schablonmetoden

1.   Vid beräkning av kapitalbaskraven för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk enligt den känslighetsbaserade metoden i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 1a avsnitt 2 i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten som grund använda det senast tillgängliga redovisade värdet för dessa positioner.

2.   Genom undantag från punkt 1 får instituten använda det senaste tillgängliga verkliga värdet av en position utanför handelslagret som är föremål för valutarisk, förutsatt att de värderar alla sina positioner utanför handelslagret till verkligt värde åtminstone en gång per kvartal. Vid tillämpningen av detta undantag ska instituten konsekvent tillämpa det på alla positioner utanför handelslagret som är föremål för valutarisk.

3.   Instituten ska uppdatera det senast tillgängliga värde som används som grund för beräkning av kapitalbaskraven för valutarisk i enlighet med punkterna 1 och 2 minst en gång i månaden, genom att återspegla valutariskfaktorernas förändringar i värde.

4.   Instituten ska identifiera den valuta i vilken posten är denominerad som den utländska valuta vars depreciering mot rapportvalutan skulle leda till den största nedskrivningen av posten, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Posten värderas inte till verkligt värde. |
| --- | --- |

a)

Posten värderas inte till verkligt värde.

| b) | Posten är föremål för risk för nedskrivning på grund av valutarisk. |
| --- | --- |

b)

Posten är föremål för risk för nedskrivning på grund av valutarisk.

| c) | Postens redovisade värde uppdateras inte vid varje rapporteringstillfälle för att återspegla förändringar i valutakursen mellan den utländska valutan och rapportvalutan. |
| --- | --- |

c)

Postens redovisade värde uppdateras inte vid varje rapporteringstillfälle för att återspegla förändringar i valutakursen mellan den utländska valutan och rapportvalutan.

Om instituten beräknar kapitalbaskraven för marknadsrisk på gruppnivå ska de ange den valuta i vilken posten är denominerad som rapportvaluta för det institut som redovisar denna post i sin enskilda finansiella rapport för helåret, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Posten värderas inte till verkligt värde. |
| --- | --- |

a)

Posten värderas inte till verkligt värde.

| b) | Posten är föremål för risk för nedskrivning på grund av valutarisk. |
| --- | --- |

b)

Posten är föremål för risk för nedskrivning på grund av valutarisk.

| c) | Institutets rapportvaluta skiljer sig från rapportvalutan för det institut som redovisar posten i sin enskilda finansiella rapport för helåret. |
| --- | --- |

c)

Institutets rapportvaluta skiljer sig från rapportvalutan för det institut som redovisar posten i sin enskilda finansiella rapport för helåret.

| d) | Postens redovisade värde uppdateras inte vid varje rapporteringstillfälle för att återspegla förändringar i valutakursen mellan den utländska valutan och rapportvalutan för det institutet som redovisar posten i sin enskilda finansiella rapport för helåret. |
| --- | --- |

d)

Postens redovisade värde uppdateras inte vid varje rapporteringstillfälle för att återspegla förändringar i valutakursen mellan den utländska valutan och rapportvalutan för det institutet som redovisar posten i sin enskilda finansiella rapport för helåret.

5.   Värdet av deltavalutariskkänsligheten för valutarisk beräknat i enlighet med artikel 325r.5 i förordning (EU) nr 575/2013 som motsvarar de poster som avses i punkt 4 i den här artikeln ska vara lika med det värde som dessa poster har i den valuta som de är denominerade i och som identifierats i enlighet med den punkten, multiplicerat med avistavalutakursen mellan den valuta som de är denominerade i och rapportvalutan för institutet.

Artikel 2

Beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av råvarurisk i enlighet med den alternativa schablonmetoden

Vid beräkning av kapitalbaskraven för positioner utanför handelslagret som omfattas av råvarurisk, enligt den känslighetsbaserade metoden i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 1a avsnitt 2 i förordning (EU) nr 575/2013, ska instituten som grund använda dessa positioners senast tillgängliga verkliga värde.

Instituten ska värdera dessa positioner till verkligt värde minst en gång i månaden.

Artikel 3

Beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk i enlighet med den alternativa internmodellmetoden

1.   Vid beräkning av kapitalbaskraven för positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk i enlighet med den alternativa internmodellmetod som anges i del tre avdelning IV kapitel 1b i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten som grund använda dessa positioners senast tillgängliga redovisade värde.

2.   Genom undantag från punkt 1 får instituten använda det senaste tillgängliga verkliga värdet för en position utanför handelslagret som är föremål för valutarisk, förutsatt att de värderar alla sina positioner utanför handelslagret till verkligt värde åtminstone en gång per kvartal. Vid tillämpningen av detta undantag ska instituten konsekvent tillämpa det på alla positioner utanför handelslagret som är föremål för valutarisk.

3.   Instituten ska dagligen uppdatera det senast tillgängliga värde som används som grund för beräkning av kapitalbaskraven för valutarisk i enlighet med punkterna 1 och 2, genom att återspegla valutariskfaktorernas förändringar i värde.

4.   När instituten dagligen uppdaterar det senaste tillgängliga värdet för en position utanför handelslagret ska de uppdatera värdet för alla riskfaktorer för en position för vilken de har använt det undantag som anges i artikel 5.1 andra stycket.

5.   Vid beräkningen av det expected shortfall-riskmått som avses i artikel 325bb i förordning (EU) nr 575/2013 och det riskmått med stresscenario som avses i artikel 325bk i den förordningen när det gäller positioner utanför handelslagret som är föremål för valutarisk, ska instituten tillämpa scenarier med framtida störningar respektive extrema scenarier med framtida störningar endast på riskfaktorer som tillhör den övergripande riskfaktorkategori för utländsk valuta som avses i artikel 325bd.1 i den förordningen.

6.   Instituten ska i sin riskmätningsmodell fånga upp nedskrivningsrisken på grund av förändringar i de relevanta valutakurserna för poster som omfattas av den risken, om dessa poster inte värderas till verkligt värde och deras redovisade värden inte uppdateras vid varje rapporteringstillfälle för att återspegla förändringar i valutakursen mellan den utländska valutan och rapportvalutan i det institut som redovisar posten i sin enskilda finansiella rapport för helåret.

Artikel 4

Beräkning av kapitalbaskrav för marknadsrisk för positioner utanför handelslagret som omfattas av råvarurisk eller både råvarurisk och valutarisk i enlighet med den alternativa internmodellmetoden

1.   Vid beräkning av kapitalbaskraven för positioner utanför handelslagret, som omfattas av antingen råvarurisk eller både råvarurisk och valutarisk i enlighet med den alternativa internmodell som anges i del tre avdelning IV kapitel 1b i förordning (EU) nr 575/2013, ska instituten som grund använda dessa positioners senaste tillgängliga verkliga värde. Instituten ska dagligen värdera dessa positioner till verkligt värde.

2.   När det gäller positioner utanför handelslagret som bara omfattas av råvarurisk ska instituten, när de beräknar det expected shortfall-riskmått som avses i artikel 325bb i förordning (EU) nr 575/2013 eller det riskmått med stresscenario som avses i artikel 325bk i den förordningen, tillämpa scenarier med framtida störningar respektive extrema scenarier med framtida störningar endast på riskfaktorer som tillhör den övergripande riskfaktorkategori för råvaror som avses i artikel 325bd.1 i den förordningen.

3.   När det gäller positioner utanför handelslagret som omfattas av råvarurisk och valutarisk ska instituten, när de beräknar det expected shortfall-riskmått som avses i artikel 325bb i förordning (EU) nr 575/2013 eller det riskmått med stresscenario som avses i artikel 325bk i den förordningen, tillämpa scenarier med framtida störningar eller extrema scenarier med framtida störningar på de riskfaktorer som ingår i de övergripande riskfaktorkategorier för råvaror eller utländsk valuta som avses i artikel 325bd.1 i den förordningen.

Artikel 5

Beräkning av hypotetiska och faktiska förändringar i värdet på portföljen avseende positioner utanför handelslagret som omfattas av valutarisk eller råvarurisk eller både råvarurisk och valutarisk i enlighet med artikel 325bf och artikel 325bg i förordning (EU) nr 575/2013

1.   Genom undantag från artiklarna 1–4 i delegerad förordning (EU) 2022/2059 ska institut som beräknar de hypotetiska och faktiska förändringarna i värdet av den portfölj som avses i artiklarna 325bf och 325bg i förordning (EU) nr 575/2013 i förhållande till en position utanför handelslagret som är föremål för valutarisk, beräkna värdet av den positionen utanför handelslagret vid dagens slut efter beräkningen av Value-at-Risk-värdet enligt artikel 325bf i den förordningen genom att använda värdet av den positionen utanför handelslagret i slutet av föregående dag och uppdatera den komponent som återspeglar den positionens valutarisk.

Om värdet av en position utanför handelslagret inte ändras linjärt med rörelser i en valutakurs som den omfattas av, får instituten beräkna värdet av denna position utanför handelslagret vid slutet av dagen efter beräkningen av Value-at-Risk-värdet, som avses i artikel 325bf i förordning (EU) nr 575/2013, genom att använda värdet av den positionen utanför handelslagret vid slutet av föregående dag och uppdatera alla de komponenter som institutet använder för att värdera den positionen utanför handelslagret.

Vid tillämpning av andra stycket ska instituten konsekvent tillämpa den på alla positioner i handlarbordet som inte förändras linjärt med rörelser i en valutakurs som dessa positioner omfattas av.

2.   Genom undantag från artiklarna 1–4 i delegerad förordning (EU) 2022/2059 ska institut som beräknar de hypotetiska och faktiska förändringarna i värdet av den portfölj som avses i artiklarna 325bf och 325bg i förordning (EU) nr 575/2013 i förhållande till en position utanför handelslagret som är föremål för råvarurisk eller både råvarurisk och valutarisk, beräkna värdet av denna position utanför handelslagret vid slutet av dagen efter beräkningen av det Value-at-Risk-värde som avses i artikel 325bf i den förordningen, i enlighet med en av följande metoder:

| a) | Instituten ska använda värdet av positionen utanför handelslagret vid slutet av föregående dag och endast uppdatera de komponenter som återspeglar valutarisken och råvarurisken. |
| --- | --- |

a)

Instituten ska använda värdet av positionen utanför handelslagret vid slutet av föregående dag och endast uppdatera de komponenter som återspeglar valutarisken och råvarurisken.

| b) | Instituten ska använda värdet av denna position utanför handelslagret vid slutet av föregående dag och uppdatera alla de komponenter som institutet använder för att värdera den positionen utanför handelslagret. |
| --- | --- |

b)

Instituten ska använda värdet av denna position utanför handelslagret vid slutet av föregående dag och uppdatera alla de komponenter som institutet använder för att värdera den positionen utanför handelslagret.

Vid tillämpning av första stycket ska instituten tillämpa det konsekvent på handlarbordets alla positioner som omfattas av råvarurisk.

3.   Instituten ska enbart tillämpa punkterna 1 och 2 på positioner utanför handelslagret som ingår både i portföljen den dag då det Value-at-Risk-värde som avses i artikel 325bf i förordning (EU) nr 575/2013 beräknas och i portföljen dagen efter beräkningen av detta Value-at-Risk-värde.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT, L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2059 av den 14 juni 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar de tekniska detaljerna för krav avseende utfallstest och resultatanalys enligt artikel 325bf och 325bg i förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 276, 26.10.2022, s. 47).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

| 1.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 193/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 193/7

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1578

av den 20 april 2023

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kraven för den interna metod eller de externa källor som används enligt den interna modellen för fallissemangsrisk för uppskattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 325bp.12 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 325bp.5 e och 325bp.6 d i förordning (EU) nr 575/2013 ska institut, som inte har fått tillstånd att skatta sannolikheter för fallissemang eller förluster vid fallissemang i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3 avsnitt 1 i samma förordning för beräkning av sina kapitalbaskrav för kreditrisk, utveckla en intern metod eller använda externa källor för att skatta dessa sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang för beräkning av sina kapitalbaskrav för marknadsrisk enligt artikel 325bl i samma förordning. För att säkerställa lika villkor för alla institut i unionen bör kraven för en sådan intern metod vara desamma som de krav som gäller för de metoder som används av institut som har fått tillstånd att skatta sannolikheter för fallissemang eller förluster vid fallissemang i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3 i samma förordning. Det kan dock förekomma fall där instituten vid beräkningen av sitt kapitalbaskrav för marknadsrisk varken kan förlita sig på externa datakällor eller på ett rimligt sätt använda sina modeller i enlighet med kraven i del tre avdelning II kapitel 3 i samma förordning, på grund av brist på ingångsdata eller på grund av att det skulle innebära en orimlig arbetsinsats. Det är därför nödvändigt att fastställa särskilda krav så att alla sådana fall kan täckas på ett adekvat sätt av institutets interna metod som används för att beräkna kapitalbaskravet för marknadsrisk, eller delar av den. Dessa särskilda krav bör säkerställa att de resultat som erhålls är försiktiga skattningar. Samtidigt bör dessa krav ta hänsyn till särskilda behov i fråga om tidslinjer och flexibilitet, inbegripet situationer där positionerna för vissa emittenter är för små för att det ska krävas en komplex metod, och där en enklare metod därför är lämpligare. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 325bp.5 e och 325bp.6 d i förordning (EU) nr 575/2013 ska institut, som inte har fått tillstånd att skatta sannolikheter för fallissemang eller förluster vid fallissemang i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3 avsnitt 1 i samma förordning för beräkning av sina kapitalbaskrav för kreditrisk, utveckla en intern metod eller använda externa källor för att skatta dessa sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang för beräkning av sina kapitalbaskrav för marknadsrisk enligt artikel 325bl i samma förordning. För att säkerställa lika villkor för alla institut i unionen bör kraven för en sådan intern metod vara desamma som de krav som gäller för de metoder som används av institut som har fått tillstånd att skatta sannolikheter för fallissemang eller förluster vid fallissemang i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3 i samma förordning. Det kan dock förekomma fall där instituten vid beräkningen av sitt kapitalbaskrav för marknadsrisk varken kan förlita sig på externa datakällor eller på ett rimligt sätt använda sina modeller i enlighet med kraven i del tre avdelning II kapitel 3 i samma förordning, på grund av brist på ingångsdata eller på grund av att det skulle innebära en orimlig arbetsinsats. Det är därför nödvändigt att fastställa särskilda krav så att alla sådana fall kan täckas på ett adekvat sätt av institutets interna metod som används för att beräkna kapitalbaskravet för marknadsrisk, eller delar av den. Dessa särskilda krav bör säkerställa att de resultat som erhålls är försiktiga skattningar. Samtidigt bör dessa krav ta hänsyn till särskilda behov i fråga om tidslinjer och flexibilitet, inbegripet situationer där positionerna för vissa emittenter är för små för att det ska krävas en komplex metod, och där en enklare metod därför är lämpligare.

| (2) | Dessa särskilda krav bör endast gälla när det är nödvändigt, det vill säga endast om instituten varken kan förlita sig på externa datakällor eller rimligen använda modeller som uppfyller kraven i del tre avdelning II kapitel 3 i förordning (EU) nr 575/2013. Villkor bör därför fastställas för att säkerställa att det inte finns några andra källor för att skatta sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang, och att de fall där instituten varken kan förlita sig på externa källor eller rimligen använda sina modeller inte utgör en alltför stor del av deras portföljer med hänsyn till kraven i artikel 325bn.1 i samma förordning. Instituten bör bedöma dessa villkor tillräckligt ofta för att kunna ta hänsyn till potentiella förändringar, inbegripet förändringar av tillgången till externa datakällor, och med beaktande av hur ofta kapitalbaskraven för marknadsrisk rapporteras. |
| --- | --- |

(2)

Dessa särskilda krav bör endast gälla när det är nödvändigt, det vill säga endast om instituten varken kan förlita sig på externa datakällor eller rimligen använda modeller som uppfyller kraven i del tre avdelning II kapitel 3 i förordning (EU) nr 575/2013. Villkor bör därför fastställas för att säkerställa att det inte finns några andra källor för att skatta sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang, och att de fall där instituten varken kan förlita sig på externa källor eller rimligen använda sina modeller inte utgör en alltför stor del av deras portföljer med hänsyn till kraven i artikel 325bn.1 i samma förordning. Instituten bör bedöma dessa villkor tillräckligt ofta för att kunna ta hänsyn till potentiella förändringar, inbegripet förändringar av tillgången till externa datakällor, och med beaktande av hur ofta kapitalbaskraven för marknadsrisk rapporteras.

| (3) | För att instituten ska kunna ta hänsyn till egenskaperna hos positionerna för olika emittenter, inbegripet väsentlighet och innehavstid för dessa positioner, bör instituten tillåtas att utveckla interna metoder för skattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang som består av olika delar, för att täcka dessa olika positioner. |
| --- | --- |

(3)

För att instituten ska kunna ta hänsyn till egenskaperna hos positionerna för olika emittenter, inbegripet väsentlighet och innehavstid för dessa positioner, bör instituten tillåtas att utveckla interna metoder för skattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang som består av olika delar, för att täcka dessa olika positioner.

| (4) | Det måste säkerställas att risken för fallissemang hos enskilda emittenter är tillräckligt kapitaliserad. Skattningarna av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang på grundval av en intern metod, eller en del av den, bör därför vara tillräckligt försiktiga, med beaktande av andra metoder och källor som instituten använder. Det är därför nödvändigt att specificera de villkor under vilka skattningarna av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang kommer att vara tillräckligt försiktiga. Särskilt i de fall där instituten varken kan förlita sig på externa datakällor eller använda sina modeller på ett rimligt sätt bör det fastställas gränser för de skattade värdena för sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang. |
| --- | --- |

(4)

Det måste säkerställas att risken för fallissemang hos enskilda emittenter är tillräckligt kapitaliserad. Skattningarna av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang på grundval av en intern metod, eller en del av den, bör därför vara tillräckligt försiktiga, med beaktande av andra metoder och källor som instituten använder. Det är därför nödvändigt att specificera de villkor under vilka skattningarna av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang kommer att vara tillräckligt försiktiga. Särskilt i de fall där instituten varken kan förlita sig på externa datakällor eller använda sina modeller på ett rimligt sätt bör det fastställas gränser för de skattade värdena för sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang.

| (5) | Institut som använder externa källor för att skatta sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang bör, som en del av valideringen av den interna modellen för fallissemangsrisk, regelbundet se över de skattningar som tagits fram för att säkerställa att dessa skattningar fortfarande är lämpliga för institutets portföljer. Institut som använder mer än en extern källa bör upprätta en rangordning av alla externa källor för att säkerställa att de används på ett konsekvent sätt som helhet i den interna modellen för fallissemangsrisk. Institut som använder externa källor för att skatta sannolikheter för fallissemang kan dessutom behöva genomföra ett antal steg och förfaranden innan de kan ta fram de faktiska skattningarna av sannolikheter för fallissemang. Det är därför nödvändigt att fastställa krav för att säkerställa att den metod som används för att ta fram skattningar av sannolikheter för fallissemang från externa källor är begreppsmässigt sund, i den mening att den ger korrekta och konsekventa skattningar utan snedvridning. |
| --- | --- |

(5)

Institut som använder externa källor för att skatta sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang bör, som en del av valideringen av den interna modellen för fallissemangsrisk, regelbundet se över de skattningar som tagits fram för att säkerställa att dessa skattningar fortfarande är lämpliga för institutets portföljer. Institut som använder mer än en extern källa bör upprätta en rangordning av alla externa källor för att säkerställa att de används på ett konsekvent sätt som helhet i den interna modellen för fallissemangsrisk. Institut som använder externa källor för att skatta sannolikheter för fallissemang kan dessutom behöva genomföra ett antal steg och förfaranden innan de kan ta fram de faktiska skattningarna av sannolikheter för fallissemang. Det är därför nödvändigt att fastställa krav för att säkerställa att den metod som används för att ta fram skattningar av sannolikheter för fallissemang från externa källor är begreppsmässigt sund, i den mening att den ger korrekta och konsekventa skattningar utan snedvridning.

| (6) | Enligt artikel 325bp.11 i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten dokumentera sina interna modeller så att de behöriga myndigheterna kan få en överblick över deras korrelationsantaganden och andra modelleringsantaganden. För att hjälpa de behöriga myndigheterna att kontrollera efterlevnaden av detta krav är det nödvändigt att specificera hur detta allmänna dokumentationskrav ska tillämpas på interna metoder eller externa källor som används inom ramen för den interna modellen för fallissemangsrisk för skattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 325bp.11 i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten dokumentera sina interna modeller så att de behöriga myndigheterna kan få en överblick över deras korrelationsantaganden och andra modelleringsantaganden. För att hjälpa de behöriga myndigheterna att kontrollera efterlevnaden av detta krav är det nödvändigt att specificera hur detta allmänna dokumentationskrav ska tillämpas på interna metoder eller externa källor som används inom ramen för den interna modellen för fallissemangsrisk för skattning av sannolikheter för fallissemang och förluster vid fallissemang.

| (7) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (8) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om förslaget till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat potentiella kostnader och fördelar samt begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(8)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om förslaget till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat potentiella kostnader och fördelar samt begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Krav på den interna metoden för skattning av sannolikheter för fallissemang

1.   Ett instituts interna metod, eller en del av den, som används för att skatta sannolikheter för fallissemang i enlighet med artikel 325bp.5 e i förordning (EU) nr 575/2013, ska uppfylla samma krav som de som gäller för de metoder som används av institut som har tillåtits att skatta sannolikheter för fallissemang i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3 i samma förordning.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska ett instituts interna metod, eller en del av den, för skattning av sannolikheter för fallissemang uppfylla kraven i punkterna 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt, om samtliga följande villkor uppfylls kvartalsvis för en viss emittent:

| a) | Det finns inga redan tillgängliga externa källor som uppfyller kraven i artikel 2 för att skatta sannolikheter för fallissemang för den emittenten. |
| --- | --- |

a)

Det finns inga redan tillgängliga externa källor som uppfyller kraven i artikel 2 för att skatta sannolikheter för fallissemang för den emittenten.

| b) | Användningen av en intern metod, eller en del av den, som uppfyller kraven i punkt 1 är antingen






  i) | inte genomförbar på grund av brist på ingångsinformation för den emittenten, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Användningen av en intern metod, eller en del av den, som uppfyller kraven i punkt 1 är antingen

i)

inte genomförbar på grund av brist på ingångsinformation för den emittenten, eller

| ii) | orimlig i förhållande till väsentligheten eller innehavstiden för de relevanta positionerna för den emittenten, på grundval av den handelsstrategi som antagits för sådana positioner. |
| --- | --- |

ii)

orimlig i förhållande till väsentligheten eller innehavstiden för de relevanta positionerna för den emittenten, på grundval av den handelsstrategi som antagits för sådana positioner.

| c) | Värdet för ”m”, beräknat enligt formeln i punkt 5, är något av följande:






  i) | Lägre än eller lika med 10 %. |
| --- | --- | --- |

c)

Värdet för ”m”, beräknat enligt formeln i punkt 5, är något av följande:

i)

Lägre än eller lika med 10 %.

| ii) | Högre än 10 % och institutet utför allt av följande:






  (1) | Institutet undersöker om ytterligare externa källor som uppfyller kraven i artikel 2 finns tillgängliga och använder dessa källor för att minska värdet för ”m” till ett värde som är lägre än eller lika med 10 %. |
| --- | --- | --- |

ii)

Högre än 10 % och institutet utför allt av följande:

(1)

Institutet undersöker om ytterligare externa källor som uppfyller kraven i artikel 2 finns tillgängliga och använder dessa källor för att minska värdet för ”m” till ett värde som är lägre än eller lika med 10 %.

| (2) | Institutet genomför en känslighets- och scenarioanalys för att bedöma den kvalitativa och kvantitativa sundheten hos den interna metoden eller en del av den. |
| --- | --- |

(2)

Institutet genomför en känslighets- och scenarioanalys för att bedöma den kvalitativa och kvantitativa sundheten hos den interna metoden eller en del av den.

För den känslighetsanalys som avses i led c ii 2 ska institutet bedöma känsligheten hos de kapitalbaskrav som beräknats i enlighet med artikel 325bn.1 i förordning (EU) nr 575/2013 för samtliga positioner i handelslagret enligt vad som avses i artikel 325bl i samma förordning. Institutet ska göra detta genom att tilldela de emittenter som vid tidpunkten för beräkningen omfattas av den interna metoden, eller en del av den, vilken uppfyller kraven i punkterna 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt, en högre riskklass och en lägre riskklass än den som används för att uppfylla kraven i de punkterna.

3.   Om villkoren i punkt 2 är uppfyllda ska ett instituts interna metod, eller en del av den, tilldela en emittent en skattning av sannolikheten för fallissemang som är lika med eller högre än maximivärdet av följande värden:

| a) | Den högsta sannolikhet för fallissemang som tilldelats emittenter med kreditvärdighet motsvarande ”investment grade” av positioner som omfattas av institutets interna modell för fallissemangsrisk och för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

Den högsta sannolikhet för fallissemang som tilldelats emittenter med kreditvärdighet motsvarande ”investment grade” av positioner som omfattas av institutets interna modell för fallissemangsrisk och för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda.

| b) | Det jämviktade medelvärdet av de sannolikheter för fallissemang som tilldelats emittenter av positioner som omfattas av institutets interna modell för fallissemangsrisk och för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Det jämviktade medelvärdet av de sannolikheter för fallissemang som tilldelats emittenter av positioner som omfattas av institutets interna modell för fallissemangsrisk och för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda.

Vid tillämpning av led b får instituten undanta fallerade emittenter vid beräkningen av det jämviktade medelvärdet av sannolikheterna för fallissemang, om de kan säkerställa att villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda för sådana fallerade emittenter.

4.   Genom undantag från punkt 3 och om villkoren i punkt 2 är uppfyllda och kapitalbaskraven för fallissemangsrisk minskar i takt med att det värde på sannolikheten för fallissemang som tilldelats en viss emittent ökar, ska institutets interna metod, eller en del av den, tilldela den emittenten en skattning av sannolikheten för fallissemang som är lika med eller lägre än det värde som tilldelats i enlighet med punkt 3 b.

5.   Vid tillämpning av punkt 2 c ska instituten beräkna värdet för ”m” i enlighet med följande formel:

Formula

där

| DRC (fullständig räckvidd) | = | kapitalbaskrav beräknade i enlighet med artikel 325bn.1 i förordning (EU) nr 575/2013 för den fullständiga räckvidden av positioner i handelslagret enligt vad som avses i artikel 325bl i samma förordning, |
| --- | --- | --- |
| DRC (andra metoder och externa källor) | = | kapitalbaskrav beräknade i enlighet med artikel 325bn.1 i förordning (EU) nr 575/2013 endast för positioner i handelslagret som avses i artikel 325bl i samma förordning för emittenter för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda. |

DRC (fullständig räckvidd)

=

kapitalbaskrav beräknade i enlighet med artikel 325bn.1 i förordning (EU) nr 575/2013 för den fullständiga räckvidden av positioner i handelslagret enligt vad som avses i artikel 325bl i samma förordning,

DRC (andra metoder och externa källor)

=

kapitalbaskrav beräknade i enlighet med artikel 325bn.1 i förordning (EU) nr 575/2013 endast för positioner i handelslagret som avses i artikel 325bl i samma förordning för emittenter för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda.

Artikel 2

Krav på externa källor för skattning av sannolikheter för fallissemang

1.   Vid användning av externa källor för skattning av sannolikheter för fallissemang i enlighet med artikel 325bp.5 e i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten, i enlighet med artiklarna 325bj.2 och 325bp.7 i samma förordning, regelbundet validera skattningarna av sannolikheter för fallissemang för användning i den interna modellen för fallissemangsrisk.

2.   Instituten ska ta fram skattningarna av sannolikheter för fallissemang från externa källor genom att använda en begreppsmässigt sund metod som uppfyller kraven i punkt 4.

3.   Institut som använder mer än en extern källa ska upprätta en rangordning av dessa externa källor.

4.   Innan instituten tillämpar den undre gräns som avses i artikel 325bp.5 a i förordning (EU) nr 575/2013 ska de säkerställa att den metod som avses i punkt 2 i den här artikeln uppfyller samtliga följande krav:

| a) | Metoden, baserad på den skala för motpartsriskklass som används, där denna skala också kan vara kontinuerlig, ska ge skattningar av sannolikheter för fallissemang som motsvarar den tillämpliga tidshorisont som avses i artikel 325bp.5 b i förordning (EU) nr 575/2013 och som uppfyller samtliga följande villkor:






  i) | Skattningarna av sannolikheter för fallissemang anses vara riktiga för alla motpartsriskklasser efter analys av deras förväntade intervall av estimeringsfel. |
| --- | --- | --- |

a)

Metoden, baserad på den skala för motpartsriskklass som används, där denna skala också kan vara kontinuerlig, ska ge skattningar av sannolikheter för fallissemang som motsvarar den tillämpliga tidshorisont som avses i artikel 325bp.5 b i förordning (EU) nr 575/2013 och som uppfyller samtliga följande villkor:

i)

Skattningarna av sannolikheter för fallissemang anses vara riktiga för alla motpartsriskklasser efter analys av deras förväntade intervall av estimeringsfel.

| ii) | Skattningarna av sannolikheter för fallissemang är enhetliga över alla motpartsriskklasser. |
| --- | --- |

ii)

Skattningarna av sannolikheter för fallissemang är enhetliga över alla motpartsriskklasser.

| iii) | Skattningarna av sannolikheter för fallissemang leder till en meningsfull riskdifferentiering och ökar strikt i takt med att motpartens kreditvärdighet minskar. |
| --- | --- |

iii)

Skattningarna av sannolikheter för fallissemang leder till en meningsfull riskdifferentiering och ökar strikt i takt med att motpartens kreditvärdighet minskar.

| iv) | Värdena för skattningarna av sannolikheter för fallissemang sätts inte till noll för en motpartsriskklass enbart på grundval av att det inte finns några tidigare observationer av fallissemang för den motpartsriskklassen. |
| --- | --- |

iv)

Värdena för skattningarna av sannolikheter för fallissemang sätts inte till noll för en motpartsriskklass enbart på grundval av att det inte finns några tidigare observationer av fallissemang för den motpartsriskklassen.

| b) | Om metodens skattningar av sannolikheter för fallissemang inte härleds i kombination med aktuella marknadspriser ska instituten analysera eventuella observerade skillnader mellan dessa skattningar och skattningar som härleds i kombination med aktuella marknadspriser, enligt vad som avses i artikel 325bp.5 c i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Om metodens skattningar av sannolikheter för fallissemang inte härleds i kombination med aktuella marknadspriser ska instituten analysera eventuella observerade skillnader mellan dessa skattningar och skattningar som härleds i kombination med aktuella marknadspriser, enligt vad som avses i artikel 325bp.5 c i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 3

Krav på den interna metoden för skattning av förluster vid fallissemang

1.   Ett instituts interna metod, eller en del av den, som används för att skatta förluster vid fallissemang i enlighet med artikel 325bp.6 d i förordning (EU) nr 575/2013, ska uppfylla samma krav som de som gäller för de metoder som används av institut som har tillåtits att skatta förluster vid fallissemang i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3 i samma förordning.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska ett instituts interna metod, eller en del av den, för skattning av förluster vid fallissemang uppfylla kraven i punkterna 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt, om samtliga följande villkor uppfylls kvartalsvis för en viss position:

| a) | Det finns inga redan tillgängliga externa källor som uppfyller kraven i artikel 4 för att skatta förluster vid fallissemang för den positionen. |
| --- | --- |

a)

Det finns inga redan tillgängliga externa källor som uppfyller kraven i artikel 4 för att skatta förluster vid fallissemang för den positionen.

| b) | Användningen av en intern metod, eller en del av den, som uppfyller kraven i punkt 1 är antingen






  i) | inte möjlig på grund av brist på ingångsinformation för den positionen, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Användningen av en intern metod, eller en del av den, som uppfyller kraven i punkt 1 är antingen

i)

inte möjlig på grund av brist på ingångsinformation för den positionen, eller

| ii) | orimlig i förhållande till väsentligheten eller innehavstiden för den positionen, på grundval av den handelsstrategi som antagits för positionen. |
| --- | --- |

ii)

orimlig i förhållande till väsentligheten eller innehavstiden för den positionen, på grundval av den handelsstrategi som antagits för positionen.

| c) | Värdet för ”m”, beräknat enligt formeln i punkt 5, är något av följande:






  i) | Lägre än eller lika med 10 %. |
| --- | --- | --- |

c)

Värdet för ”m”, beräknat enligt formeln i punkt 5, är något av följande:

i)

Lägre än eller lika med 10 %.

| ii) | Högre än 10 %, och institutet undersöker om ytterligare externa källor som uppfyller kraven i artikel 4 finns tillgängliga och använder dessa källor för att minska värdet för ”m” till ett värde som är lägre än eller lika med 10 %. |
| --- | --- |

ii)

Högre än 10 %, och institutet undersöker om ytterligare externa källor som uppfyller kraven i artikel 4 finns tillgängliga och använder dessa källor för att minska värdet för ”m” till ett värde som är lägre än eller lika med 10 %.

3.   Om villkoren i punkt 2 är uppfyllda ska ett instituts interna metod, eller en del av den, tilldela en position en skattning av förlust vid fallissemang som är lika med eller högre än följande:

| a) | 75 % för efterställda skuldpositioner. |
| --- | --- |

a)

75 % för efterställda skuldpositioner.

| b) | 45 % för prioriterade osäkrade skuldpositioner. |
| --- | --- |

b)

45 % för prioriterade osäkrade skuldpositioner.

| c) | 11,25 % för positioner i säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

c)

11,25 % för positioner i säkerställda obligationer.

| d) | 25 % för alla övriga positioner. |
| --- | --- |

d)

25 % för alla övriga positioner.

4.   Genom undantag från punkt 3 och om villkoren i punkt 2 är uppfyllda och kapitalbaskraven för fallissemangsrisk minskar i takt med att det värde på förlust vid fallissemang som tilldelats en viss position ökar, ska institutets interna metod, eller en del av den, tilldela den positionen en skattning av förlust vid fallissemang som är lika med eller lägre än de värden som tilldelats i enlighet med punkt 3.

5.   Vid tillämpning av punkt 2 c ska instituten beräkna värdet för ”m” i enlighet med formeln i artikel 1.5, där DRC (andra metoder och externa källor) är kapitalbaskraven beräknade i enlighet med artikel 325bn.1 i förordning (EU) nr 575/2013 endast för positioner i handelslagret som avses i artikel 325bl i samma förordning för vilka villkoren i punkt 2 inte är uppfyllda.

Artikel 4

Krav på externa källor för skattning av förluster vid fallissemang

1.   Vid användning av externa källor för skattning av förluster vid fallissemang i enlighet med artikel 325bp.6 d i förordning (EU) nr 575/2013 ska instituten, i enlighet med artiklarna 325bj.2 och 325bp.7 i samma förordning, regelbundet validera skattningarna av förluster vid fallissemang för användning i den interna modellen för fallissemangsrisk.

2.   Institut som använder mer än en extern källa ska upprätta en rangordning av dessa externa källor.

Artikel 5

Dokumentation

1.   Institut vars interna metod, eller en del av den, uppfyller villkoren i artikel 1.2 eller artikel 3.2 ska, för alla emittenter och positioner som omfattas av de artiklarna, dokumentera allt följande:

| a) | Att det inte finns några externa källor som uppfyller kraven i artikel 2 eller artikel 4, beroende på vad som är tillämpligt, för att uppskatta sannolikheter för fallissemang för dessa emittenter respektive förluster vid fallissemang för dessa positioner. |
| --- | --- |

a)

Att det inte finns några externa källor som uppfyller kraven i artikel 2 eller artikel 4, beroende på vad som är tillämpligt, för att uppskatta sannolikheter för fallissemang för dessa emittenter respektive förluster vid fallissemang för dessa positioner.

| b) | Att det på grund av brist på ingångsdata inte skulle vara möjligt att använda en intern metod som uppfyller kraven i artikel 1.1 för att skatta sannolikhet för fallissemang för dessa emittenter, respektive i artikel 3.1 för att skatta förlust vid fallissemang för dessa positioner, eller att det skulle vara orimligt i förhållande till väsentligheten eller innehavstiden, på grundval av den handelsstrategi som antagits för dessa emittenter eller positioner. |
| --- | --- |

b)

Att det på grund av brist på ingångsdata inte skulle vara möjligt att använda en intern metod som uppfyller kraven i artikel 1.1 för att skatta sannolikhet för fallissemang för dessa emittenter, respektive i artikel 3.1 för att skatta förlust vid fallissemang för dessa positioner, eller att det skulle vara orimligt i förhållande till väsentligheten eller innehavstiden, på grundval av den handelsstrategi som antagits för dessa emittenter eller positioner.

| c) | Värdena för ”m”, beräknade enligt de formler som fastställs i artikel 1.5 och artikel 3.5. |
| --- | --- |

c)

Värdena för ”m”, beräknade enligt de formler som fastställs i artikel 1.5 och artikel 3.5.

2.   Instituten ska föra en uppdaterad förteckning över de externa datakällor som används för tillämpningen av artiklarna 2 och 4, vilken ska innehålla följande:

| a) | En beskrivning av de metoder som används för att få fram skattningar av sannolikheter för fallissemang från externa källor i enlighet med artikel 2.1 och artikel 2.2. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av de metoder som används för att få fram skattningar av sannolikheter för fallissemang från externa källor i enlighet med artikel 2.1 och artikel 2.2.

| b) | Dokumentation och motivering i de fall där ett institut har identifierat olika villkor, information eller antaganden vid beaktandet av förväntade kreditförluster och skattningarna av sannolikheter för fallissemang från externa källor för exponeringar enligt den interna modellen för fallissemangsrisk, i syfte att säkerställa en sund kreditriskhantering och enligt godkännande av den verkställande ledningen. |
| --- | --- |

b)

Dokumentation och motivering i de fall där ett institut har identifierat olika villkor, information eller antaganden vid beaktandet av förväntade kreditförluster och skattningarna av sannolikheter för fallissemang från externa källor för exponeringar enligt den interna modellen för fallissemangsrisk, i syfte att säkerställa en sund kreditriskhantering och enligt godkännande av den verkställande ledningen.

| c) | En beskrivning av de metoder som används för att få fram skattningar av förluster vid fallissemang från externa källor i enlighet med artikel 4.1. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de metoder som används för att få fram skattningar av förluster vid fallissemang från externa källor i enlighet med artikel 4.1.

| d) | Resultaten från den validering som gjorts i enlighet med artikel 2.1 och artikel 4.1. |
| --- | --- |

d)

Resultaten från den validering som gjorts i enlighet med artikel 2.1 och artikel 4.1.

| e) | Rangordningen av de externa källor som används, i enlighet med artikel 2.3 och artikel 4.2. |
| --- | --- |

e)

Rangordningen av de externa källor som används, i enlighet med artikel 2.3 och artikel 4.2.

Vid tillämpning av led a, och om skattningarna av sannolikheter för fallissemang skiljer sig från dem som används i institutets interna riskhanteringsmetoder och dessa skillnader inte beror på kraven i artikel 325bp.5 i förordning (EU) nr 575/2013, ska skillnaderna ingå i beskrivningen av metoderna.

Vid tillämpning av led c, och om skattningarna av förluster vid fallissemang skiljer sig från dem som används i institutets interna riskhanteringsmetoder och dessa skillnader inte beror på kraven i artikel 325bp.6 i förordning (EU) nr 575/2013, ska skillnaderna ingå i beskrivningen av metoderna.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

---

| 1.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 193/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 193/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1579

av den 31 juli 2023

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 vad gäller statistik över jordbrukspriser

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 av den 23 november 2022 om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG (1), särskilt artiklarna 5.10 och 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) 2022/2379 inrättas en integrerad ram för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) 2022/2379 inrättas en integrerad ram för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket.

| (2) | Det är nödvändigt att specificera uppgiftskraven för framställning av statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket vad gäller jordbrukspriser för att man ska kunna ta fram jämförbara uppgifter mellan medlemsstaterna och uppnå harmonisering. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att specificera uppgiftskraven för framställning av statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket vad gäller jordbrukspriser för att man ska kunna ta fram jämförbara uppgifter mellan medlemsstaterna och uppnå harmonisering.

| (3) | Enligt artikel 5.10 i förordning (EU) 2022/2379 ska genomförandeakter för att ange de datamängder som ska överföras till kommissionen specificera de tekniska elementen för de uppgifter som ska tillhandahållas, i lämpliga fall, såsom förteckningen över variabler, beskrivningarna av variablerna, observationsenheterna, de metodregler som ska tillämpas och tidsfristerna för överföring av uppgifterna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 5.10 i förordning (EU) 2022/2379 ska genomförandeakter för att ange de datamängder som ska överföras till kommissionen specificera de tekniska elementen för de uppgifter som ska tillhandahållas, i lämpliga fall, såsom förteckningen över variabler, beskrivningarna av variablerna, observationsenheterna, de metodregler som ska tillämpas och tidsfristerna för överföring av uppgifterna.

| (4) | Det är nödvändigt att specificera de variabler för vilka den regionala dimensionen krävs, eftersom den endast behövs för vissa variabler. |
| --- | --- |

(4)

Det är nödvändigt att specificera de variabler för vilka den regionala dimensionen krävs, eftersom den endast behövs för vissa variabler.

| (5) | De referensperioder som avses i artikel 9 i förordning (EU) 2022/2379 bör specificeras ytterligare. |
| --- | --- |

(5)

De referensperioder som avses i artikel 9 i förordning (EU) 2022/2379 bör specificeras ytterligare.

| (6) | För att tillförlitliga och jämförbara resultat ska kunna erhållas från alla medlemsstater behövs en gemensam metod för sammanställning av statistik över jordbrukspriser. |
| --- | --- |

(6)

För att tillförlitliga och jämförbara resultat ska kunna erhållas från alla medlemsstater behövs en gemensam metod för sammanställning av statistik över jordbrukspriser.

| (7) | Index för jordbrukspriser är nödvändiga referensuppgifter för räkenskaperna för jordbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 (2), och därför bör observationsenheterna passa in i den senare förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(7)

Index för jordbrukspriser är nödvändiga referensuppgifter för räkenskaperna för jordbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 (2), och därför bör observationsenheterna passa in i den senare förordningens tillämpningsområde.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgiftskrav

Medlemsstaterna ska tillhandahålla uppgifter på området statistik över jordbrukspriser som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) 2022/2379 i form av aggregerade datamängder. Uppgifterna ska överföras till kommissionen (Eurostat) på den geografiska nivå som krävs.

Artikel 2

Datamängder

| 1. | Innehållet i datamängderna specificeras i följande:






  a) | Bilaga I för tema i), Index för jordbrukspriser, för de detaljerade temana






  i) | tidiga och slutliga index, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Innehållet i datamängderna specificeras i följande:

a)

Bilaga I för tema i), Index för jordbrukspriser, för de detaljerade temana

i)

tidiga och slutliga index,

| ii) | vikter och index med nytt basår. |
| --- | --- |

ii)

vikter och index med nytt basår.

| b) | Bilaga II för tema ii), Absoluta priser på insatsvaror, för de detaljerade temana






  i) | gödselmedel, |
| --- | --- | --- |

b)

Bilaga II för tema ii), Absoluta priser på insatsvaror, för de detaljerade temana

i)

gödselmedel,

| ii) | foder, |
| --- | --- |

ii)

foder,

| iii) | energi. |
| --- | --- |

iii)

energi.

| c) | Bilaga III för tema iii). Priser och arrenden för jordbruksmark, för de detaljerade temana






  i) | priser för jordbruksmark, |
| --- | --- | --- |

c)

Bilaga III för tema iii). Priser och arrenden för jordbruksmark, för de detaljerade temana

i)

priser för jordbruksmark,

| ii) | arrenden för jordbruksmark. |
| --- | --- |

ii)

arrenden för jordbruksmark.

| 2. | För varje datamängd specificeras följande i avsnitt I:






  a) | Beskrivning av uppgifternas innehåll. |
| --- | --- | --- |

2.

För varje datamängd specificeras följande i avsnitt I:

a)

Beskrivning av uppgifternas innehåll.

| b) | De variabler som ska tillhandahållas på nationell nivå och, i tillämpliga fall, på regional nivå. |
| --- | --- |

b)

De variabler som ska tillhandahållas på nationell nivå och, i tillämpliga fall, på regional nivå.

| c) | Tidsfrister för överföring av uppgifterna till kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

c)

Tidsfrister för överföring av uppgifterna till kommissionen (Eurostat).

| d) | Referensperioderna. |
| --- | --- |

d)

Referensperioderna.

| 3. | För varje datamängd specificeras följande i avsnitt II:






  a) | Beskrivning av måttenheterna. |
| --- | --- | --- |

3.

För varje datamängd specificeras följande i avsnitt II:

a)

Beskrivning av måttenheterna.

| b) | Tekniska krav avseende variablerna. |
| --- | --- |

b)

Tekniska krav avseende variablerna.

Artikel 3

Metodspecifikationer

Metodspecifikationerna för var och en av datamängderna i bilagorna I, II och III anges i bilaga IV.

Artikel 4

Observationsenheter

Observationsenheter för statistik om temana ”index för jordbrukspriser” och ”absoluta priser på insatsvaror” är enheter i jordbruksindustrin som handlar med varor och tjänster eller deras motsvarigheter i transaktionerna. Jordbruksindustrin består av jordbruksföretag, producentgrupper som producerar vin och olivolja samt specialiserade enheter som förser dessa företag med en kombination av maskiner, material och arbetskraft för att utföra kontraktsarbete.

Observationsenheterna för temat ”priser och arrenden för jordbruksmark” är i första hand personer eller företag som ägnar sig åt försäljning eller utarrendering av mark för jordbruksändamål, inklusive tjänsteleverantörer.

Artikel 5

Beskrivningar

I denna förordning ska termbeskrivningarna i bilaga V gälla.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2025.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 315, 7.12.2022, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 av den 5 december 2003 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (EUT L 33, 5.2.2004, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

---

BILAGA I

INDEX FÖR JORDBRUKSPRISER

DATAMÄNGD 1

Index för jordbrukspriser

| Område: | c | Statistik över jordbrukspriser |
| --- | --- | --- |
| Tema: | i | Index för jordbrukspriser |
| Detaljerade teman: | i.1 | Tidiga och slutliga index |
| | i.2 | Vikter och index med nytt basår |

Område:

c

Statistik över jordbrukspriser

Tema:

i

Index för jordbrukspriser

Detaljerade teman:

i.1

Tidiga och slutliga index

i.2

Vikter och index med nytt basår

Avsnitt I

Uppgifternas innehåll

Uppgifterna ska bestå av index för jordbrukspriser som representerar förändringarna i priser på produkter och insatsvaror i jordbruket i medlemsstaten under referensperioden, i jämförelse med basåret, samt de uppgifter som krävs för att fastställa nya basår för dessa index. Dessa är: vikter (viktningsvärden) och index med nytt basår.

| Produkt eller insatsvara | Frekvens |
| --- | --- |
| Kvartalsvis | Årligen | Vart femte år |
| Referensperiod |
| Kvartal 1 | Kvartal 2 | Kvartal 3 | Kvartal 4 | År N | År B |
| Tidsfrister |
| 15 maj år N | 15 augusti år N | 15 november år N | 15 februari år N+1 | 15 november år N | 1 juli år N+1 | 15 juli år N+1 | 30 september år B+3 | 31 december år B+3 |
| Jordbruksprodukter |
| | SPANNMÅL (inklusive utsäde) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vete och spelt | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Vanligt vete och spelt | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Durumvete | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Råg och höstsädsblandningar (blandsäd) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Korn | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Foderkorn | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Maltkorn | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Havre och blandsäd | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Majskorn | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ris | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Annan spannmål | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | INDUSTRIGRÖDOR | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter (inklusive utsäde) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Raps- och rybsfrön | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Solrosfrön | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sojabönor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Proteingrödor (inklusive utsäde) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Råtobak | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sockerbetor | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra industrigrödor | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Spånadsväxter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Humle | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra industrigrödor: övriga | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | FODERVÄXTER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Grönmajs | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Foderrotfrukter (inklusive foderbetor) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra foderväxter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Hö | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Halm | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ensilage | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra foderväxter: övriga | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KÖKS- OCH PLANTSKOLEVÄXTER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Färska grönsaker (inklusive meloner) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Blomkål | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Tomater | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra färska grönsaker | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kål | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Huvudsallat | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Spenat | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Gurkor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Morötter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kepalök | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Färska bönor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Färska baljväxter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Färska ärter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Andra färska grönsaker: övriga | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Växter och blommor | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | POTATIS (inklusive utsäde) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Matpotatis | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Färskpotatis | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Potatis från huvudskörden | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Utsädespotatis | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Potatis, annan | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | FRUKT | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Färsk frukt | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Äpplen avsedda att konsumeras färska | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Päron avsedda att konsumeras färska | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Persikor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Annan färsk frukt | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Körsbär | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Plommon | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Jordgubbar | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Nötter och torkad frukt | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Nötter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Torkad frukt | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Annan färsk frukt: övriga | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citrusfrukter | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Apelsiner | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mandariner | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citroner och limefrukter | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Annan citrusfrukt | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Frukter från subtropiska och tropiska klimatzoner | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druvor | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Bordsdruvor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra druvor, färska | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oliver | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Bordsoliver | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra oliver | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VIN | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | SUB eller SGB | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | SUB | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | SGB | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra viner än SUB och SGB | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | OLIVOLJA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ANDRA VÄXTER OCH VEGETABILISKA PRODUKTER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vegetabiliska flätmaterial | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Utsäde | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra växter och vegetabiliska produkter: övriga | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| TOTALT VEGETABILIER, inklusive frukt och grönsaker | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| TOTALT VEGETABILIER, exklusive frukt och grönsaker | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| DJUR | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Levande nötkreatur | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Nötkreatur exklusive kalvar | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kalvar | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Levande svin | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Levande får och getter | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Levande fjäderfä | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kyckling (art) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Annat fjäderfä | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Andra djur | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| ANIMALISKA PRODUKTER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Mjölk eller obehandlad mjölk | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Obehandlad komjölk | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra mjölktyper | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Ägg | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Andra animalieprodukter | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| TOTALT ANIMALISKA PRODUKTER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| TOTALT JORDBRUKSVAROR, inklusive frukt och grönsaker | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| TOTALT JORDBRUKSVAROR, exklusive frukt och grönsaker | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Varor och tjänster som förbrukas i jordbruket (insatsvaror 1) |
| VAROR OCH TJÄNSTER SOM FÖR NÄRVARANDE FÖRBRUKAS I JORDBRUKET (INSATSVAROR 1) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | UTSÄDE OCH FÖRÖKNINGSMATERIAL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ENERGI; SMÖRJMEDEL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | El | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Bränslen för uppvärmning | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Motorbränslen | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Smörjmedel och andra energiprodukter än el, samt uppvärmnings- och motorbränslen | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | GÖDSEL- OCH JORDFÖRBÄTTRINGSMEDEL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oblandade gödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kvävehaltiga gödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Fosforgödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kaliumgödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sammansatta gödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | NP-gödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | PK-gödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | NPK-gödselmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra gödselmedel/jordförbättringsmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VÄXTSKYDDSMEDEL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Fungicider och baktericider | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Insekticider och akaricider | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Herbicider, blastnedbrytande och mossdödande medel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Andra växtskyddsmedel | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VETERINÄRKOSTNADER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DJURFODER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oblandade foder | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Spannmål och biprodukter från kvarnindustrin | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Oljekakor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Produkter av animaliskt ursprung | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra oblandade foder | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sammansatta foder | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sammansatta foder för kalvar | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sammansatta foder för nötkreatur utom kalvar | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sammansatta foder för svin | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sammansatta foder för fjäderfä | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra sammansatta foder | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | UNDERHÅLL AV UTRUSTNING | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | UNDERHÅLL AV BYGGNADER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ANDRA VAROR OCH TJÄNSTER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Varor och tjänster som bidrar till jordbruksinvesteringen (insatsvaror 2) |
| VAROR OCH TJÄNSTER SOM BIDRAR TILL JORDBRUKSINVESTERINGEN (INSATSVAROR 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MATERIAL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | MASKINER OCH ANNAN UTRUSTNING | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Rotorkultivatorer och annan utrustning med två hjul | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Maskiner och utrustning för odling | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Maskiner och utrustning för skörd | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Maskiner och anläggningar inom jordbruket | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Maskiner och anläggningar inom jordbruket för produktion av grödor | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Maskiner och anläggningar inom jordbruket för animalisk produktion | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Andra maskiner och anläggningar inom jordbruket | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | TRANSPORTMEDEL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Traktorer | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Andra fordon | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | BYGGNADER | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | EKONOMIBYGGNADER (OMFATTAR EJ BOSTÄDER) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | ANDRA ANLÄGGNINGAR, MED UNDANTAG AV MARKFÖRBÄTTRINGAR (ANDRA BYGGNADER, ANLÄGGNINGAR ETC.) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ÖVRIGT | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| TOTALT INSATSVAROR (INSATSVAROR 1 + INSATSVAROR 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |

Produkt eller insatsvara

Frekvens

Kvartalsvis

Årligen

Vart femte år

Referensperiod

Kvartal 1

Kvartal 2

Kvartal 3

Kvartal 4

År N

År B

Tidsfrister

15 maj år N

15 augusti år N

15 november år N

15 februari år N+1

15 november år N

1 juli år N+1

15 juli år N+1

30 september år B+3

31 december år B+3

Jordbruksprodukter

SPANNMÅL (inklusive utsäde)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vete och spelt

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vanligt vete och spelt

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Durumvete

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Råg och höstsädsblandningar (blandsäd)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Korn

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Foderkorn

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maltkorn

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Havre och blandsäd

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Majskorn

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ris

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Annan spannmål

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

INDUSTRIGRÖDOR

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter (inklusive utsäde)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Raps- och rybsfrön

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Solrosfrön

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sojabönor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Proteingrödor (inklusive utsäde)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Råtobak

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sockerbetor

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra industrigrödor

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Spånadsväxter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Humle

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra industrigrödor: övriga

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

FODERVÄXTER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Grönmajs

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Foderrotfrukter (inklusive foderbetor)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra foderväxter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Hö

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Halm

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ensilage

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra foderväxter: övriga

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KÖKS- OCH PLANTSKOLEVÄXTER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Färska grönsaker (inklusive meloner)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Blomkål

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Tomater

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra färska grönsaker

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kål

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Huvudsallat

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Spenat

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Gurkor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Morötter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kepalök

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Färska bönor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Färska baljväxter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Färska ärter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra färska grönsaker: övriga

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Växter och blommor

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

POTATIS (inklusive utsäde)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Matpotatis

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Färskpotatis

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Potatis från huvudskörden

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Utsädespotatis

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Potatis, annan

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

FRUKT

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Färsk frukt

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Äpplen avsedda att konsumeras färska

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Päron avsedda att konsumeras färska

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Persikor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Annan färsk frukt

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Körsbär

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Plommon

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jordgubbar

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Nötter och torkad frukt

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Nötter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Torkad frukt

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Annan färsk frukt: övriga

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citrusfrukter

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Apelsiner

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mandariner

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citroner och limefrukter

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Annan citrusfrukt

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Frukter från subtropiska och tropiska klimatzoner

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druvor

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Bordsdruvor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra druvor, färska

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oliver

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Bordsoliver

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra oliver

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VIN

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SUB eller SGB

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SUB

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SGB

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra viner än SUB och SGB

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OLIVOLJA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ANDRA VÄXTER OCH VEGETABILISKA PRODUKTER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vegetabiliska flätmaterial

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Utsäde

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra växter och vegetabiliska produkter: övriga

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TOTALT VEGETABILIER, inklusive frukt och grönsaker

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TOTALT VEGETABILIER, exklusive frukt och grönsaker

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DJUR

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Levande nötkreatur

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Nötkreatur exklusive kalvar

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kalvar

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Levande svin

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Levande får och getter

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Levande fjäderfä

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kyckling (art)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Annat fjäderfä

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra djur

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ANIMALISKA PRODUKTER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mjölk eller obehandlad mjölk

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Obehandlad komjölk

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra mjölktyper

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ägg

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra animalieprodukter

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TOTALT ANIMALISKA PRODUKTER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TOTALT JORDBRUKSVAROR, inklusive frukt och grönsaker

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TOTALT JORDBRUKSVAROR, exklusive frukt och grönsaker

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Varor och tjänster som förbrukas i jordbruket (insatsvaror 1)

VAROR OCH TJÄNSTER SOM FÖR NÄRVARANDE FÖRBRUKAS I JORDBRUKET (INSATSVAROR 1)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UTSÄDE OCH FÖRÖKNINGSMATERIAL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ENERGI; SMÖRJMEDEL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

El

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Bränslen för uppvärmning

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Motorbränslen

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Smörjmedel och andra energiprodukter än el, samt uppvärmnings- och motorbränslen

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

GÖDSEL- OCH JORDFÖRBÄTTRINGSMEDEL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oblandade gödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kvävehaltiga gödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fosforgödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kaliumgödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sammansatta gödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

NP-gödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PK-gödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

NPK-gödselmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra gödselmedel/jordförbättringsmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VÄXTSKYDDSMEDEL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fungicider och baktericider

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Insekticider och akaricider

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Herbicider, blastnedbrytande och mossdödande medel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra växtskyddsmedel

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VETERINÄRKOSTNADER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DJURFODER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oblandade foder

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Spannmål och biprodukter från kvarnindustrin

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oljekakor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Produkter av animaliskt ursprung

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra oblandade foder

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sammansatta foder

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sammansatta foder för kalvar

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sammansatta foder för nötkreatur utom kalvar

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sammansatta foder för svin

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sammansatta foder för fjäderfä

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra sammansatta foder

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UNDERHÅLL AV UTRUSTNING

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UNDERHÅLL AV BYGGNADER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ANDRA VAROR OCH TJÄNSTER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Varor och tjänster som bidrar till jordbruksinvesteringen (insatsvaror 2)

VAROR OCH TJÄNSTER SOM BIDRAR TILL JORDBRUKSINVESTERINGEN (INSATSVAROR 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MATERIAL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MASKINER OCH ANNAN UTRUSTNING

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rotorkultivatorer och annan utrustning med två hjul

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maskiner och utrustning för odling

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maskiner och utrustning för skörd

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maskiner och anläggningar inom jordbruket

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maskiner och anläggningar inom jordbruket för produktion av grödor

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maskiner och anläggningar inom jordbruket för animalisk produktion

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra maskiner och anläggningar inom jordbruket

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TRANSPORTMEDEL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Traktorer

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Andra fordon

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

BYGGNADER

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

EKONOMIBYGGNADER (OMFATTAR EJ BOSTÄDER)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ANDRA ANLÄGGNINGAR, MED UNDANTAG AV MARKFÖRBÄTTRINGAR (ANDRA BYGGNADER, ANLÄGGNINGAR ETC.)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ÖVRIGT

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TOTALT INSATSVAROR (INSATSVAROR 1 + INSATSVAROR 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

| N | : | Det kalenderår uppgifterna avser |
| --- | --- | --- |
| B | : | Basår |
| AI | : | Årliga index, B = 100 |
| QI | : | Kvartalsvisa index, B = 100 |
| AW | : | Årliga viktningsvärden (i miljoner i nationell valuta) |
| QW | : | Kvartalsvisa viktningsvärden (i miljoner i nationell valuta) |

N

:

Det kalenderår uppgifterna avser

B

:

Basår

AI

:

Årliga index, B = 100

QI

:

Kvartalsvisa index, B = 100

AW

:

Årliga viktningsvärden (i miljoner i nationell valuta)

QW

:

Kvartalsvisa viktningsvärden (i miljoner i nationell valuta)

| Geografisk nivå | : | Nationell nivå |
| --- | --- | --- |

Geografisk nivå

:

Nationell nivå

Avsnitt II

Beskrivning av måttenheterna

Index för jordbrukspriser: Index, fastställt till 100 för basåret

Viktningsvärden: I miljoner i nationell valuta

Tekniska krav avseende variablerna

De detaljerade metodspecifikationer som ska användas återfinns i bilaga IV.

Ett årligt index för en kategori är det viktade genomsnittet av fyra motsvarande kvartalsvisa index för samma kategori. De kvartalsvisa viktningsvärdena används för att fastställa detta resultat.

De aggregerade indexen ska vara det viktade genomsnittet för de mer detaljerade indexen på nästa klassifikationsnivå, viktade enligt deras viktningsvärden.

Nya basår ska fastställas för indexen vart femte år, så att indexen för jordbrukspriser kan räknas om med hänvisning till priser och viktningsvärden för ett nytt basår (år som slutar på 0 eller 5).

---

BILAGA II

ABSOLUTA PRISER PÅ INSATSVAROR

DATAMÄNGD 1

Gödselmedel

| Område: | c | Statistik över jordbrukspriser |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii | Absoluta priser på insatsvaror |
| Detaljerat tema: | ii.1 | Gödselmedel |

Område:

c

Statistik över jordbrukspriser

Tema:

ii

Absoluta priser på insatsvaror

Detaljerat tema:

ii.1

Gödselmedel

Avsnitt I

Uppgifternas innehåll

Datamängden ska omfatta de genomsnittliga inköpspriserna för gödselprodukterna och relaterade landviktningsvärden.

| Produkt och form för gödselmedel | Tidsfrist |
| --- | --- |
| 31 maj år N+1 | 31 december år B+1 |
| Kvävehaltiga gödselmedel | | | |
| | Ammoniumsulfat 16–26 % (AS) | Granulatform | AP | AW |
| Kristallin form | AP | AW |
| | Kalciumammoniumnitrat 22–32 % (CAN) | Alla former | AP | AW |
| | Ammoniumnitrat (AN) 28–38 % | Granulatform | AP | AW |
| | Ammoniumnitrat (AN–24S) 20–30 % N+S | Granulatform | AP | AW |
| | Urea (AUS) 46 % | Granulatform | AP | AW |
| Pelleterat | AP | AW |
| | Ureaammoniumnitrat (UAN) 27–37 % | Lösning | AP | AW |
| | Ureaammoniumnitrat (UAN–26S) 22–32 % N+S | Lösning | AP | AW |
| Fosforgödselmedel | | | |
| | Enkelt superfosfat (SSP) under 25 % | Alla former | AP | AW |
| | Trippelsuperfosfat (TSP) över 40 % | Alla former | AP | AW |
| Kaliumgödselmedel | | | |
| | Kaliumklorid (KCl) 55–65 % | Granulatform/kompakterat | AP | AW |
| Pelleterat | AP | AW |
| | Kaliumsulfat (K2SO4) 45–55 % | Alla former | AP | AW |

Produkt och form för gödselmedel

Tidsfrist

31 maj år N+1

31 december år B+1

Kvävehaltiga gödselmedel

Ammoniumsulfat 16–26 % (AS)

Granulatform

AP

AW

Kristallin form

AP

AW

Kalciumammoniumnitrat 22–32 % (CAN)

Alla former

AP

AW

Ammoniumnitrat (AN) 28–38 %

Granulatform

AP

AW

Ammoniumnitrat (AN–24S) 20–30 % N+S

Granulatform

AP

AW

Urea (AUS) 46 %

Granulatform

AP

AW

Pelleterat

AP

AW

Ureaammoniumnitrat (UAN) 27–37 %

Lösning

AP

AW

Ureaammoniumnitrat (UAN–26S) 22–32 % N+S

Lösning

AP

AW

Fosforgödselmedel

Enkelt superfosfat (SSP) under 25 %

Alla former

AP

AW

Trippelsuperfosfat (TSP) över 40 %

Alla former

AP

AW

Kaliumgödselmedel

Kaliumklorid (KCl) 55–65 %

Granulatform/kompakterat

AP

AW

Pelleterat

AP

AW

Kaliumsulfat (K2SO4) 45–55 %

Alla former

AP

AW

| N | : | Det kalenderår uppgifterna avser |
| --- | --- | --- |
| AP | : | Årligt genomsnittspris (nationell valuta/ton näringsinnehåll) |
| B | : | Det år viktningsvärdena avser (slutar på 0 eller 5) |
| AW | : | Landviktningsvärden (i miljoner i nationell valuta) |

N

:

Det kalenderår uppgifterna avser

AP

:

Årligt genomsnittspris (nationell valuta/ton näringsinnehåll)

B

:

Det år viktningsvärdena avser (slutar på 0 eller 5)

AW

:

Landviktningsvärden (i miljoner i nationell valuta)

| Geografisk nivå | : | Nationell nivå |
| --- | --- | --- |

Geografisk nivå

:

Nationell nivå

| Referensperiod | : | Kalenderår |
| --- | --- | --- |

Referensperiod

:

Kalenderår

Avsnitt II

Beskrivning av måttenheterna

Pris: I nationell valuta per ton näringsinnehåll i gödselprodukten, närmare bestämt kväve- (N), fosfat- (P2O5) eller kaliumoxidekvivalenter (K2O) för kväve-, fosfat- respektive kaliumgödselmedlen, beräknat i enlighet med de allmänna metodspecifikationerna i bilaga IV.

Landviktningsvärden: I miljoner i nationell valuta

Tekniska krav avseende variablerna

Priserna avser transaktioner om minst 5 ton gödselprodukt, levererad avgiftsfritt.

Landviktningsvärden är de nationella värdena för alla registrerade transaktioner för varje gödselprodukt.

DATAMÄNGD 2

Foder

| Område: | c | Statistik över jordbrukspriser |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii | Absoluta priser på insatsvaror |
| Detaljerat tema: | ii.2 | Foder |

Område:

c

Statistik över jordbrukspriser

Tema:

ii

Absoluta priser på insatsvaror

Detaljerat tema:

ii.2

Foder

Avsnitt I

Uppgifternas innehåll

Datamängden ska omfatta inköpspriserna för foder och relaterade landviktningsvärden.

| Foderprodukt | Tidsfrist |
| --- | --- |
| 31 maj år N+1 | 31 december år B+1 |
| Oblandade foder | | |
| Fodervete | AP | AW |
| Foderkorn | AP | AW |
| Havre | AP | AW |
| Majskorn | AP | AW |
| Vetekli | AP | AW |
| Sojamjöl | AP | AW |
| Torkad betmassa | AP | AW |
| Ängshö | AP | AW |
| Torkad lusern | AP | AW |
| Stråsädeshalm | AP | AW |
| Triticale (rågvete) | AP | AW |
| Solrosfrömjöl | AP | AW |
| Rapsmjöl | AP | AW |
| Sockerrörsmelass | AP | AW |

Foderprodukt

Tidsfrist

31 maj år N+1

31 december år B+1

Oblandade foder

Fodervete

AP

AW

Foderkorn

AP

AW

Havre

AP

AW

Majskorn

AP

AW

Vetekli

AP

AW

Sojamjöl

AP

AW

Torkad betmassa

AP

AW

Ängshö

AP

AW

Torkad lusern

AP

AW

Stråsädeshalm

AP

AW

Triticale (rågvete)

AP

AW

Solrosfrömjöl

AP

AW

Rapsmjöl

AP

AW

Sockerrörsmelass

AP

AW

| N | : | Det kalenderår uppgifterna avser |
| --- | --- | --- |
| AP | : | Årligt genomsnittspris (nationell valuta) |
| B | : | Det år viktningsvärdena avser (slutar på 0 eller 5) |
| AW | : | Landviktningsvärden (i miljoner i nationell valuta) |

N

:

Det kalenderår uppgifterna avser

AP

:

Årligt genomsnittspris (nationell valuta)

B

:

Det år viktningsvärdena avser (slutar på 0 eller 5)

AW

:

Landviktningsvärden (i miljoner i nationell valuta)

| Geografisk nivå | : | Nationell nivå |
| --- | --- | --- |

Geografisk nivå

:

Nationell nivå

| Referensperiod | : | Kalenderår |
| --- | --- | --- |

Referensperiod

:

Kalenderår

Avsnitt II

Beskrivning av måttenheterna

| Årligt genomsnittspris | I nationell valuta per ton oblandat foder. |
| --- | --- |
| Landviktningsvärden: | I miljoner i nationell valuta |

Årligt genomsnittspris

I nationell valuta per ton oblandat foder.

Landviktningsvärden:

I miljoner i nationell valuta

Tekniska krav avseende variablerna

Priserna avser transaktioner om minst 5 ton foder levererat avgiftsfritt.

DATAMÄNGD 3

Energi

| Område: | c | Statistik över jordbrukspriser |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii | Absoluta priser på insatsvaror |
| Detaljerat tema: | ii.3 | Energi |

Område:

c

Statistik över jordbrukspriser

Tema:

ii

Absoluta priser på insatsvaror

Detaljerat tema:

ii.3

Energi

Avsnitt I

Uppgifternas innehåll

Datamängden ska omfatta inköpspriserna för energiprodukter som används i jordbruket och relaterade landviktningsvärden.

| Energiprodukt | Tidsfrist |
| --- | --- |
| 31 maj år N+1 | 31 december år B+1 |
| El | AP | AW |
| Eldningsolja | AP | AW |
| Restbränsleolja | AP | AW |
| Motorbensin | AP | AW |
| Dieselolja | AP | AW |

Energiprodukt

Tidsfrist

31 maj år N+1

31 december år B+1

El

AP

AW

Eldningsolja

AP

AW

Restbränsleolja

AP

AW

Motorbensin

AP

AW

Dieselolja

AP

AW

| N | : | Det kalenderår uppgifterna avser |
| --- | --- | --- |
| AP | : | Årligt genomsnittspris |
| B | : | Det år viktningsvärdena avser (slutar på 0 eller 5) |
| AW | : | Landviktningsvärden (i miljoner i nationell valuta) |

N

:

Det kalenderår uppgifterna avser

AP

:

Årligt genomsnittspris

B

:

Det år viktningsvärdena avser (slutar på 0 eller 5)

AW

:

Landviktningsvärden (i miljoner i nationell valuta)

| Referensperiod | : | Kalenderår |
| --- | --- | --- |

Referensperiod

:

Kalenderår

| Geografisk nivå | : | Nationell nivå |
| --- | --- | --- |

Geografisk nivå

:

Nationell nivå

Avsnitt II

Beskrivning av måttenheterna

| El: | nationell valuta per 1 000 kWh |
| --- | --- |
| Andra energipriser: | I nationell valuta per 100 liter. |

El:

nationell valuta per 1 000 kWh

Andra energipriser:

I nationell valuta per 100 liter.

Tekniska krav avseende variablerna

De detaljerade metodspecifikationer som ska användas återfinns i bilaga IV.

Priserna avser transaktioner med följande typer av leveranser:

| — | Eldningsolja: i bulk, för 1 000 l |
| --- | --- |

—

Eldningsolja: i bulk, för 1 000 l

| — | Restbränsleolja: i bulk, för 5 000 l |
| --- | --- |

—

Restbränsleolja: i bulk, för 5 000 l

| — | Motorbensin: vid bensinpump, för mindre köp i bulk i köparens cistern |
| --- | --- |

—

Motorbensin: vid bensinpump, för mindre köp i bulk i köparens cistern

| — | Dieselolja: i bulk i köparens cistern, för minst 1 000 l |
| --- | --- |

—

Dieselolja: i bulk i köparens cistern, för minst 1 000 l

---

BILAGA III

PRISER OCH ARRENDEN FÖR JORDBRUKSMARK

DATAMÄNGD 1

Priser för jordbruksmark

| Område: | c | Statistik över jordbrukspriser |
| --- | --- | --- |
| Tema: | iii | Priser och arrenden för jordbruksmark |
| Detaljerat tema: | iii.1 | Priser för jordbruksmark |

Område:

c

Statistik över jordbrukspriser

Tema:

iii

Priser och arrenden för jordbruksmark

Detaljerat tema:

iii.1

Priser för jordbruksmark

Avsnitt I

Uppgifternas innehåll

Datamängden ska omfatta det genomsnittliga försäljningspriset på jordbruksmark så som det återspeglats i transaktioner i medlemsstaten under referensåret.

| Kategori av jordbruksmark | Tidsfrist |
| --- | --- |
| 30 september år N+1 |
| Åkermark | AP |
| | Bevattningsbar åkermark | AP |
| | Icke bevattningsbar åkermark | AP |
| Permanent gräsmark | AP |

Kategori av jordbruksmark

Tidsfrist

30 september år N+1

Åkermark

AP

Bevattningsbar åkermark

AP

Icke bevattningsbar åkermark

AP

Permanent gräsmark

AP

| N | : | Det kalenderår uppgifterna avser |
| --- | --- | --- |
| AP | : | Årligt genomsnittspris |

N

:

Det kalenderår uppgifterna avser

AP

:

Årligt genomsnittspris

| Referensperiod | : | Kalenderår |
| --- | --- | --- |

Referensperiod

:

Kalenderår

| Geografisk nivå | : | Nationell och regional nivå |
| --- | --- | --- |

Geografisk nivå

:

Nationell och regional nivå

Avsnitt II

Beskrivning av måttenheterna

Nationell valuta per hektar jordbruksmark.

Tekniska krav avseende variablerna

De ytterligare tekniska krav som gäller täcks av de detaljerade metodspecifikationerna i bilaga IV.

DATAMÄNGD 2

Arrenden för jordbruksmark

| Område: | c | Statistik över jordbrukspriser |
| --- | --- | --- |
| Tema: | iii | Priser och arrenden för jordbruksmark |
| Detaljerat tema: | iii.2 | Arrenden för jordbruksmark |

Område:

c

Statistik över jordbrukspriser

Tema:

iii

Priser och arrenden för jordbruksmark

Detaljerat tema:

iii.2

Arrenden för jordbruksmark

Avsnitt I

Uppgifternas innehåll

Datamängden ska omfatta genomsnittspriset för arrende av jordbruksmark under ett kalenderår.

| Kategori av jordbruksmark | Tidsfrist |
| --- | --- |
| 31 december år N+1 |
| Åkermark och permanent gräsmark | AR |
| | Åkermark | AR |
| | Permanent gräsmark | AR |

Kategori av jordbruksmark

Tidsfrist

31 december år N+1

Åkermark och permanent gräsmark

AR

Åkermark

AR

Permanent gräsmark

AR

| N | : | Det kalenderår uppgifterna avser |
| --- | --- | --- |
| AR | : | Årligt genomsnittspris för arrende |

N

:

Det kalenderår uppgifterna avser

AR

:

Årligt genomsnittspris för arrende

| Geografisk nivå | : | Nationell och regional nivå |
| --- | --- | --- |

Geografisk nivå

:

Nationell och regional nivå

| Referensperiod | : | Kalenderår |
| --- | --- | --- |

Referensperiod

:

Kalenderår

Avsnitt II

Beskrivning av måttenheterna

Nationell valuta per hektar jordbruksmark.

Tekniska krav avseende variablerna

De ytterligare tekniska krav som gäller täcks av de detaljerade metodspecifikationerna i bilaga IV.

---

BILAGA IV

METODSPECIFIKATIONER

1.   Sammanställning

1.1   Sammanställning av index för jordbrukspriser

| 1.1.1 | Indexen för jordbrukspriser är index av Laspeyrestyp. Ett sådant index är ett index som mäter den genomsnittliga förändringen i priser från priset för basperioden till priset för en senare period, med användning av värdeandelar (vikter) från basperioden.
  Ett index av Laspeyrestyp definieras som



  ,
  där priset på en produkt i som betecknas med pi, och kvantiteten av denna produkt med qi. Indexet jämför priset under den aktuella perioden t med priset under basperioden (0). |
| --- | --- |

1.1.1

Ett index av Laspeyrestyp definieras som

Image 1
  ,

där priset på en produkt i som betecknas med pi, och kvantiteten av denna produkt med qi. Indexet jämför priset under den aktuella perioden t med priset under basperioden (0).

| 1.1.2 | För sammanställning av hela uppsättningen index sammanställs bara de detaljerade indexen genom hänvisning till de absoluta priserna p0 och pt. De aggregerade indexen sammanställs från detaljerade index eller från redan aggregerade index. I denna aggregering används divisorn från formeln för Laspeyresindexet

  direkt som vikt för beräkning av dessa index. Medlemsstaterna sammanställer kvartalsvisa och årliga viktningsvärden för de detaljerade och aggregerade indexen. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Viktningsvärdet för ett aggregerat index är summan av viktningsvärdena för de index som bidrar till det. Viktningsvärdet för ett index för ett år är summan av dess viktningsvärden för de fyra kvartalen för detta år. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen (Eurostat) index för jordbrukspriser avseende produkter och insatsvaror enligt bilaga I, med beaktande av bestämmelserna i avsnitt 3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Viktningsvärdena och priserna för icke obligatoriska produkter enligt vad som anges under punkterna 3.1.2–3.1.5 i denna bilaga ska registreras tillsammans med viktningsvärdena och priserna för en annan produkt som ligger på samma hierarkiska nivå i bilaga I och bidrar till samma aggregat. |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | För att minska eventuell volatilitet i de värden som rapporteras för basåret kan varje medlemsstat välja en längre period, förutsatt att 1) samma period används för alla index för jordbrukspriser, 2) indexen framställs och offentliggörs med hjälp av en gemensam indexreferensperiod (basår = 100), och 3) överensstämmelsen med räkenskaperna för jordbruket upprätthålls. |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Indexet över jordbrukspriser ska omfatta varutransaktioner i jordbruksindustrin enligt vad som anges i artikel 4. |
| --- | --- |

1.1.7

1.2   Sammanställning av de absoluta jordbrukspriserna för behov på EU-nivå

| 1.2.1 | Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen (Eurostat) de absoluta jordbrukspriserna för EU:s behov, vilka omfattar särskilda insatsvaror på områdena energi-, gödselmedels- och foderpriser enligt förtecknat i bilaga II. Informationen omfattar insamlade årliga genomsnittspriser för de utvalda insatsvarorna och vart femte år även deras årliga viktningsvärden. |
| --- | --- |

1.2.1

1.3   Sammanställning av statistik över priser och arrenden för jordbruksmark.

| 1.3.1 | Medlemsstaterna måste kontrollera kvaliteten på de enskilda uppgifterna för att undvika att de omfattar transaktioner avseende annan användning än i jordbruket och andra transaktioner som inte uppfyller villkoren. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Priser och arrenden för mark på Nuts 0-nivå och Nuts 1-nivå beräknas som genomsnitten av de regionala (Nuts 2) genomsnittspriserna eller genomsnittsarrendena viktade med motsvarande arealer (Nuts 2) för varje markkategori enligt bilaga III. Uppgifterna om arealer tillhandahålls genom de senaste uppgifterna från förordning (EU) 2018/1091 om integrerad statistik över jordbruksföretag eller annan lämplig källa, företrädesvis som omfattar EU. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Priset på en viss typ av mark, enligt förteckning i bilaga III, sammanställs inte om denna typ av mark omfattar mindre än 5 % av den utnyttjade jordbruksarealen. |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Uppdelningen av åkermark sammanställs inte om den bevattningsbara åkermarken omfattar mindre än 15 % av den utnyttjade jordbruksarealen. |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | Om priset på bevattningsbar åkermark inte i betydande utsträckning skiljer sig från priset på icke bevattningsbar åkermark, görs ingen uppdelning i bevattningsbar och icke bevattningsbar mark. Ett pris på bevattningsbar åkermark som är mer än 50 % högre än priset på icke bevattningsbar åkermark anses utgöra en betydande skillnad. |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Om priset på permanent gräsmark inte i betydande utsträckning skiljer sig från priset på åkermark, sammanställs inte priset på permanent gräsmark. Ett pris på åkermark som är mer än 50 % högre än priset på permanent gräsmark anses utgöra en betydande skillnad. |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.3.7 | Om det i de tillgängliga transaktionerna inte finns någon uppdelning mellan arrenden för åkermark och permanent gräsmark, eller det inte finns tillräckligt många transaktioner för att fastställa representativa arrenden, görs ingen uppdelning mellan arrendena för åkermark och permanent gräsmark. |
| --- | --- |

1.3.7

| 1.3.8 | För fastställande av statistik över priser och arrenden för jordbruksmark, anses den tillhörande statistiken hålla en otillräcklig kvalitet om det finns färre än tio giltiga marktransaktioner tillgängliga. I det fallet ska medlemsstaten underrätta kommissionen. Giltiga transaktioner är genomförda transaktioner avseende åkermark och permanent gräsmark och avseende arealer utan byggnader eller planteringar och som är avsedda för jordbruk. Transaktioner som genomförts mellan personer som är släkt med varandra är inte giltiga. |
| --- | --- |

1.3.8

2.   Jämförbarhet

| 2.1.1 | För att indexen ska anses jämförbara får eventuella skillnader mellan olika medlemsstater, oberoende av detaljnivå, endast återspegla skillnader i prisförändringar eller inkomst- och utgiftsmönster. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Index som avviker från de begrepp eller metoder som beskrivs i avsnitt 1.1 i denna bilaga ska anses vara jämförbara om de avviker systematiskt med högst 0,5 procentenheter i genomsnitt under ett år från de index som sammanställs enligt de begrepp och metoder som beskrivs i avsnitt 1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1.2

3.   Observationsområde

| 3.1.1 | Absoluta jordbrukspriser som samlas in av medlemsstaterna för sammanställning av index för jordbrukspriser ska vara representativa på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Produktindex som motsvarar mindre än 1 % av det totala viktningsvärdet för jordbruksprodukter för en medlemsstat och insatsvaruindex som motsvarar mindre än 1 % av det totala viktningsvärdet för insatsvaror för en medlemsstat krävs inte, såvida de inte omfattas av bestämmelserna i punkt 3.1.3 eller 3.1.4. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Årliga index ska överföras för produkter och insatsvaror vars värden ingår i det överföringsprogram som fastställs i bilaga II till förordning (EG) 138/2004 och anses vara statistiskt signifikanta för medlemsstaten, enligt vad som föreskrivs i punkt 2.055 i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | De totala viktningsvärdena för icke obligatoriska produkter, enligt vad som anges under punkterna 3.1.1 och 3.1.2 i denna bilaga kan inte sammantaget uppgå till mer än 5 % av de totala viktningsvärdena för en medlemsstats produkter eller, för icke obligatoriska insatsvaror, av de totala viktningsvärdena för insatsvarorna. Om summan av de viktningsvärden för index som uppfyller de villkor som beskrivs i punkt 3.1.2 i denna bilaga är högre än 5 % får medlemsstaten välja de produkter och insatsvaror för vilka indexen ska överföras. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | De kvartalsvisa viktningsvärden som är hänförliga till ett produktindex ska återspegla säsongsvariationer, i förekommande fall, om dess viktningsvärden motsvarar mer än 1 % av det totala viktningsvärdet för jordbruksprodukten. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Medlemsstaterna får på frivillig grund överföra kvartalsvisa viktningsvärden för index över insatsvaror. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Absoluta priser på insatsvaror som samlas in av medlemsstaterna för EU:s behov, enligt kraven under tema ii), Absoluta priser på insatsvaror, ska vara representativa för inköpen av insatsvaror i jordbruksföretag på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Medlemsstaterna är inte skyldiga att ta fram och överföra de absoluta priser som förtecknas i datamängd 1 i bilaga II om deras inköp motsvarar mindre än 1 % av medlemsstatens totala inköp av gödselmedel. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Medlemsstaterna är inte skyldiga att ta fram och överföra de absoluta priser som förtecknas i datamängd 2 i bilaga II om deras inköp motsvarar mindre än 1 % av medlemsstatens totala inköp av foder. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Medlemsstaterna är inte skyldiga att ta fram och överföra de absoluta priser som förtecknas i datamängd 3 i bilaga II om deras inköp motsvarar mindre än 1 % av medlemsstatens totala inköp av energi. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen (Eurostat) om de procentuella andelar som avses i punkterna 3.1.8, 3.1.9 och 3.1.10 innan de överför viktningsvärdena. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Priser och arrenden för jordbruksmark som samlas in av medlemsstaterna ska vara representativa på regional nivå (Nuts 2). Om det inte finns tillräckligt många tillgängliga transaktioner på denna nivå ska de berörda uppgifterna ändå ingå i aggregeringen avseende en mer överordnad geografisk nivå. |
| --- | --- |

3.1.12

4.   Metodrapporter

| 4.1.1 | I linje med artikel 10.6 i förordning (EU) 2022/2379 ska medlemsstaterna tillhandahålla kommissionen (Eurostat) separata metodrapporter för det detaljerade temat ”vikter och index med nytt basår” som består av följande:






  — | Förteckningar över uppgiftskällor, definitioner och metoder som använts för sammanställningen av indexen över jordbrukspriser. |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

Förteckningar över uppgiftskällor, definitioner och metoder som använts för sammanställningen av indexen över jordbrukspriser.

| — | En beskrivning av utarbetandet av viktningsvärden för indexen över jordbrukspriser, bedömning och behandling av de index som inte omfattas av fullständig rapportering, och bedömning av säsongsvariationer. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av utarbetandet av viktningsvärden för indexen över jordbrukspriser, bedömning och behandling av de index som inte omfattas av fullständig rapportering, och bedömning av säsongsvariationer.

| 4.1.2 | Om en medlemsstat har för avsikt att göra en väsentlig förändring i metoden för framställning av en uppsättning statistik över jordbrukspriser eller del därav, ska medlemsstaten underrätta kommissionen (Eurostat) om detta senast tre månader innan en sådan ändring ska träda i kraft. I det fallet ska medlemsstaten tillhandahålla kommissionen (Eurostat) en kvantifiering av hur stor inverkan ändringen skulle få. |
| --- | --- |

4.1.2

5.   Sammanställning av indexen fram till 2028

Indexen kommer att sammanställas på grundval av de tillgängliga viktningsvärdena för år 2020 fram till fastställandet av nytt basår i slutet av 2025 (den 31 december 2028).

---

BILAGA V

BESKRIVNINGAR

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| (1) | jordbruksproducent: jordbruksföretag eller andra företag som bidrar till jordbruksindustrin enligt vad som anges i förordning (EG) nr 138/2004. |
| --- | --- |

(1)

jordbruksproducent: jordbruksföretag eller andra företag som bidrar till jordbruksindustrin enligt vad som anges i förordning (EG) nr 138/2004.

| (2) | jordbruksprodukter: varor och tjänster som är resultatet av jordbruksproducenters jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

(2)

jordbruksprodukter: varor och tjänster som är resultatet av jordbruksproducenters jordbruksverksamhet.

| (3) | insatsvaror inom jordbruket (eller jordbruksinsatsvaror): varor och tjänster som är nödvändiga för produktionen av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(3)

insatsvaror inom jordbruket (eller jordbruksinsatsvaror): varor och tjänster som är nödvändiga för produktionen av jordbruksprodukter.

| (4) | åkermark: mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i allmänhet genom ett system med växtföljd. |
| --- | --- |

(4)

åkermark: mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i allmänhet genom ett system med växtföljd.

| (5) | bevattningsbar åkermark: åkerareal som vid behov kan bevattnas under referensåret med hjälp av den utrustning och den mängd vatten som normalt finns tillgänglig. |
| --- | --- |

(5)

bevattningsbar åkermark: åkerareal som vid behov kan bevattnas under referensåret med hjälp av den utrustning och den mängd vatten som normalt finns tillgänglig.

| (6) | icke bevattningsbar åkermark: åkerareal som inte kan bevattnas på grund av bristande tillgång till vatten för bevattning. |
| --- | --- |

(6)

icke bevattningsbar åkermark: åkerareal som inte kan bevattnas på grund av bristande tillgång till vatten för bevattning.

| (7) | permanent gräsmark: mark som används permanent (under flera år i rad, vanligtvis fem år eller mer) till att odla fodergrödor eller energigrödor genom odling (insådd) eller naturligt (självsådd) och som inte ingår i växtföljden för jordbruksföretaget. Gräsmarken kan användas för bete, slås till ensilage och hö eller användas till produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

(7)

permanent gräsmark: mark som används permanent (under flera år i rad, vanligtvis fem år eller mer) till att odla fodergrödor eller energigrödor genom odling (insådd) eller naturligt (självsådd) och som inte ingår i växtföljden för jordbruksföretaget. Gräsmarken kan användas för bete, slås till ensilage och hö eller användas till produktion av förnybar energi.

| (8) | jordbruksmark: mark som används av jordbruksföretag till jordbruksproduktion eller som tillfälligt inte används för produktion. |
| --- | --- |

(8)

jordbruksmark: mark som används av jordbruksföretag till jordbruksproduktion eller som tillfälligt inte används för produktion.

| (9) | ägare av jordbruksmark: varje ägare av jordbruksmark, oberoende av om denne bedriver ekonomisk verksamhet eller inte och, om så är fallet, oberoende av vad det är för slags ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(9)

ägare av jordbruksmark: varje ägare av jordbruksmark, oberoende av om denne bedriver ekonomisk verksamhet eller inte och, om så är fallet, oberoende av vad det är för slags ekonomisk verksamhet.

| (10) | priser på jordbruksprodukter: priser som erhålls av jordbruksproducenten, exklusive avdragsgill mervärdesskatt och subventioner, inklusive produktskatter eller -avgifter, i utbyte mot jordbruksprodukter som levereras på producentens anläggning. |
| --- | --- |

(10)

priser på jordbruksprodukter: priser som erhålls av jordbruksproducenten, exklusive avdragsgill mervärdesskatt och subventioner, inklusive produktskatter eller -avgifter, i utbyte mot jordbruksprodukter som levereras på producentens anläggning.

| (11) | priser på insatsvaror i jordbruket: priser som betalas av jordbruksproducenten, exklusive mervärdesskatt som återbetalas och produktsubventioner, inklusive alla andra produktskatter, i utbyte mot insatsvaror i jordbruket som levereras på producentens anläggning. |
| --- | --- |

(11)

priser på insatsvaror i jordbruket: priser som betalas av jordbruksproducenten, exklusive mervärdesskatt som återbetalas och produktsubventioner, inklusive alla andra produktskatter, i utbyte mot insatsvaror i jordbruket som levereras på producentens anläggning.

| (12) | pris för jordbruksmark: det pris som betalas för äganderätten till jordbruksmark för användning i jordbruk, exklusive avdragsgill mervärdesskatt, kostnader för överföring av äganderätten (arvoden till jurister, registreringsavgifter, fastighetsskatt och andra avgifter), rättigheter hänförliga till marken, ekonomisk ersättning till jordbrukare för försäljning/förvärv av jordbruksmark, värdet på alla byggnader och arvskiften, men inklusive andra skatter och avgifter. Transaktioner mellan släktingar är undantagna. |
| --- | --- |

(12)

pris för jordbruksmark: det pris som betalas för äganderätten till jordbruksmark för användning i jordbruk, exklusive avdragsgill mervärdesskatt, kostnader för överföring av äganderätten (arvoden till jurister, registreringsavgifter, fastighetsskatt och andra avgifter), rättigheter hänförliga till marken, ekonomisk ersättning till jordbrukare för försäljning/förvärv av jordbruksmark, värdet på alla byggnader och arvskiften, men inklusive andra skatter och avgifter. Transaktioner mellan släktingar är undantagna.

| (13) | arrende för jordbruksmark: det värde som avtalats av ett jordbruksföretag och en markägare om arrendering av mark för användning i jordbruket under ett år, inklusive avgifter/skatter, varje betalning in natura (värderad i innevarande års priser), och exklusive rättigheter hänförliga till marken, avdragsgill mervärdesskatt, hyra av byggnader eller bostäder på marken samt varje annan utgift i samband med andra tillgångar förutom jordbruksmarken (löpande underhållsutgifter för byggnader, försäkring av byggnader, avskrivning på byggnader, hyra som betalats för yrkesmässig användning av byggnader som inte är bostäder osv.). |
| --- | --- |

(13)

arrende för jordbruksmark: det värde som avtalats av ett jordbruksföretag och en markägare om arrendering av mark för användning i jordbruket under ett år, inklusive avgifter/skatter, varje betalning in natura (värderad i innevarande års priser), och exklusive rättigheter hänförliga till marken, avdragsgill mervärdesskatt, hyra av byggnader eller bostäder på marken samt varje annan utgift i samband med andra tillgångar förutom jordbruksmarken (löpande underhållsutgifter för byggnader, försäkring av byggnader, avskrivning på byggnader, hyra som betalats för yrkesmässig användning av byggnader som inte är bostäder osv.).

| (14) | index för jordbrukspriser: de index över jämförbara priser som framställs av varje medlemsstat för både jordbruksprodukter och insatsvaror i jordbruket. |
| --- | --- |

(14)

index för jordbrukspriser: de index över jämförbara priser som framställs av varje medlemsstat för både jordbruksprodukter och insatsvaror i jordbruket.

| (15) | detaljerat index för jordbrukspriser: den mest detaljerade nivån för index i klassificeringen av index för jordbrukspriser. |
| --- | --- |

(15)

detaljerat index för jordbrukspriser: den mest detaljerade nivån för index i klassificeringen av index för jordbrukspriser.

| (16) | aggregerat index för jordbrukspriser: resultatet av viktad aggregering av det detaljerade indexet för jordbrukspriser. |
| --- | --- |

(16)

aggregerat index för jordbrukspriser: resultatet av viktad aggregering av det detaljerade indexet för jordbrukspriser.

| (17) | tidig skattning av index för jordbrukspriser: index för jordbrukspriser som tillhandahållits från medlemsstaterna, som bygger på provisoriska eller partiella uppgifter och, vid behov, lämpliga modeller, så att de kan tillhandahållas tidigare än vad som annars krävs. |
| --- | --- |

(17)

tidig skattning av index för jordbrukspriser: index för jordbrukspriser som tillhandahållits från medlemsstaterna, som bygger på provisoriska eller partiella uppgifter och, vid behov, lämpliga modeller, så att de kan tillhandahållas tidigare än vad som annars krävs.

| (18) | basår: det kalenderår för vilket priser används för att beräkna indexen för jordbrukspriser. Indexen för jordbrukspriser är index av Laspeyrestyp, vilket beskrivs i bilaga IV, som jämför priser med basårspriserna, där de senare fastställs till 100 indexpunkter. |
| --- | --- |

(18)

basår: det kalenderår för vilket priser används för att beräkna indexen för jordbrukspriser. Indexen för jordbrukspriser är index av Laspeyrestyp, vilket beskrivs i bilaga IV, som jämför priser med basårspriserna, där de senare fastställs till 100 indexpunkter.

| (19) | viktningsvärden: utgifts- eller inkomstvärden under basåret.
  De inkomster som erhålls av producenten för varor som faktiskt sålts till kunder används som vikter i indexen för priser på jordbruksprodukter.
  De utgifter jordbrukare ådragit sig vid inköp av produktionsmedel (varor och tjänster samt investeringsvaror), inklusive växter och vegetabiliska produkter från andra jordbruksenheter för insatsförbrukning används som vikter i indexen för priser på insatsvaror. |
| --- | --- |

(19)

viktningsvärden: utgifts- eller inkomstvärden under basåret.

De inkomster som erhålls av producenten för varor som faktiskt sålts till kunder används som vikter i indexen för priser på jordbruksprodukter.

De utgifter jordbrukare ådragit sig vid inköp av produktionsmedel (varor och tjänster samt investeringsvaror), inklusive växter och vegetabiliska produkter från andra jordbruksenheter för insatsförbrukning används som vikter i indexen för priser på insatsvaror.

| (20) | volym: värdet dividerat med priset. |
| --- | --- |

(20)

volym: värdet dividerat med priset.

| (21) | säsongsvariationer: betydande skillnader i priser och volymer mellan de fyra kvartalen, som följer samma mönster varje år. Kvartalsvisa säsongsvariationer i priserna medför olika bidrag till de årliga priserna. |
| --- | --- |

(21)

säsongsvariationer: betydande skillnader i priser och volymer mellan de fyra kvartalen, som följer samma mönster varje år. Kvartalsvisa säsongsvariationer i priserna medför olika bidrag till de årliga priserna.

| (22) | årligt index: det viktade genomsnittet av de fyra kvartalsindexen för detta år, viktat med kvartalsvisa viktningsvärden för gällande basår. |
| --- | --- |

(22)

årligt index: det viktade genomsnittet av de fyra kvartalsindexen för detta år, viktat med kvartalsvisa viktningsvärden för gällande basår.

| (23) | absoluta jordbrukspriser för sammanställning av index för jordbrukspriser: uppgifter som omfattar






  a) | marknadspriser på jordbruksprodukter och inköpspriser för insatsvaror, som behöver beräknas varje kvartal som index i enlighet med denna förordning; detta begränsar inte användningen av annan information med tillräcklig kvalitet för sammanställning av index för jordbrukspriser, |
| --- | --- | --- |

(23)

absoluta jordbrukspriser för sammanställning av index för jordbrukspriser: uppgifter som omfattar

a)

marknadspriser på jordbruksprodukter och inköpspriser för insatsvaror, som behöver beräknas varje kvartal som index i enlighet med denna förordning; detta begränsar inte användningen av annan information med tillräcklig kvalitet för sammanställning av index för jordbrukspriser,

| b) | egenskaper som bestämmer priset på jordbruksprodukter och insatsvaror, t.ex. vikten för transaktionen, datum, förpackning eller andra relevanta produktegenskaper som påverkar priset. |
| --- | --- |

b)

egenskaper som bestämmer priset på jordbruksprodukter och insatsvaror, t.ex. vikten för transaktionen, datum, förpackning eller andra relevanta produktegenskaper som påverkar priset.

| (24) | väsentlig förändring i produktionsmetoden: en förändring i insamlingen eller sammanställningen av uppgifter som bedöms påverka den årliga eller kvartalsvisa förändringstakten för ett visst index:






  (1) | mer än 0,5 procentenheter för indexet för jordbrukspriser för totalt jordbruksvaror som beräknas som det viktade genomsnittet av alla detaljerade index för jordbrukspriser för varor, eller |
| --- | --- | --- |

(24)

väsentlig förändring i produktionsmetoden: en förändring i insamlingen eller sammanställningen av uppgifter som bedöms påverka den årliga eller kvartalsvisa förändringstakten för ett visst index:

(1)

mer än 0,5 procentenheter för indexet för jordbrukspriser för totalt jordbruksvaror som beräknas som det viktade genomsnittet av alla detaljerade index för jordbrukspriser för varor, eller

| (2) | mer än 0,5 procentenheter för indexet för jordbrukspriser för totalt insatsvaror i jordbruket som beräknas som det viktade genomsnittet av alla detaljerade index för jordbrukspriser för insatsvaror i jordbruket. |
| --- | --- |

(2)

mer än 0,5 procentenheter för indexet för jordbrukspriser för totalt insatsvaror i jordbruket som beräknas som det viktade genomsnittet av alla detaljerade index för jordbrukspriser för insatsvaror i jordbruket.

| (25) | inköpsvärden för absoluta priser på insatsvaror: de utgifter jordbrukare ådrar sig vid inköp av vissa insatsvaror under ett år. |
| --- | --- |

(25)

inköpsvärden för absoluta priser på insatsvaror: de utgifter jordbrukare ådrar sig vid inköp av vissa insatsvaror under ett år.

| (26) | kaliumklorid: kallas också kaliumklorid i standardform (MOP). |
| --- | --- |

(26)

kaliumklorid: kallas också kaliumklorid i standardform (MOP).

| (27) | kaliumsulfat: kallas också SOP. |
| --- | --- |

(27)

kaliumsulfat: kallas också SOP.

| (28) | energi: insatsvaror för vilka berörda priser beskrivs enligt följande:






  — | El som används för jordbruksproduktion, från leverantören till jordbruksproducenten. |
| --- | --- | --- |

(28)

energi: insatsvaror för vilka berörda priser beskrivs enligt följande:

—

El som används för jordbruksproduktion, från leverantören till jordbruksproducenten.

| — | Eldningsolja som används för att värma upp växthus och andra jordbruksbyggnader. |
| --- | --- |

—

Eldningsolja som används för att värma upp växthus och andra jordbruksbyggnader.

| — | Restbränsleolja som används som bränsle i en stor värme- eller torkningsanläggning, med en viskositet på 3 500 Stk. |
| --- | --- |

—

Restbränsleolja som används som bränsle i en stor värme- eller torkningsanläggning, med en viskositet på 3 500 Stk.

| — | Motorbensin som används som bränsle i motorfordon, traktorer, jordbruksfordon osv. med bensinmotor, normalt mindre än 95 oktan, blyfri. |
| --- | --- |

—

Motorbensin som används som bränsle i motorfordon, traktorer, jordbruksfordon osv. med bensinmotor, normalt mindre än 95 oktan, blyfri.

| — | Dieselolja som används som bränsle i motorfordon, traktorer och jordbruksmaskiner osv. med dieselmotor, på cirka 50–55 CN. |
| --- | --- |

—

Dieselolja som används som bränsle i motorfordon, traktorer och jordbruksmaskiner osv. med dieselmotor, på cirka 50–55 CN.

---