# Az Európai Unió L 143/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 143 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. június 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 143

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. június 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1062 rendelete (2023. június 1.) bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1063 végrehajtási rendelete (2023. május 26.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Suruç Narı (OEM)] | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1064 végrehajtási rendelete (2023. május 26.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Haricot de Soissons (OFJ)] | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1065 rendelete (2023. június 1.) az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszerekhez hozzáadott nikotinamid-ribozid-klorid tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1066 rendelete (2023. június 1.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1067 rendelete (2023. június 1.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1068 rendelete (2023. június 1.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található ciántraniliprol megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1069 rendelete (2023. június 1.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található bixafen, ciprodinil, fenhexamid, fenpikoxamid, fenpiroximát, flutianil, izoxaflutol, mandipropamid, metoxifenozid és spinetoram megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól | 65 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1071 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek egyes tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei betegségtől mentes státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása vagy visszavonása, valamint bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 105 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1072 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási aránynak a 2023. naptári év vonatkozásában történő meghatározásáról | 116 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1073 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) a Spray On wipes egyedi biocid termék 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti uniós engedélyezéséről (
  1
  ) | 118 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1074 határozata (2023. május 25.) az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok és szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalma tekintetében módosító jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról | 127 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2023/1062 rendelete (2023. június 1.) bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2023/1063 végrehajtási rendelete (2023. május 26.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Suruç Narı (OEM)]

4

*

A Bizottság (EU) 2023/1064 végrehajtási rendelete (2023. május 26.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Haricot de Soissons (OFJ)]

5

*

A Bizottság (EU) 2023/1065 rendelete (2023. június 1.) az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszerekhez hozzáadott nikotinamid-ribozid-klorid tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

6

*

A Bizottság (EU) 2023/1066 rendelete (2023. június 1.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2023/1067 rendelete (2023. június 1.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (
  1
  )

1

20

*

A Bizottság (EU) 2023/1068 rendelete (2023. június 1.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található ciántraniliprol megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

27

*

A Bizottság (EU) 2023/1069 rendelete (2023. június 1.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található bixafen, ciprodinil, fenhexamid, fenpikoxamid, fenpiroximát, flutianil, izoxaflutol, mandipropamid, metoxifenozid és spinetoram megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

40

*

A Bizottság (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól

65

*

A Bizottság (EU) 2023/1071 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek egyes tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei betegségtől mentes státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása vagy visszavonása, valamint bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

105

*

A Bizottság (EU) 2023/1072 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási aránynak a 2023. naptári év vonatkozásában történő meghatározásáról

116

*

A Bizottság (EU) 2023/1073 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) a Spray On wipes egyedi biocid termék 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti uniós engedélyezéséről (
  1
  )

1

118

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2023/1074 határozata (2023. május 25.) az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok és szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalma tekintetében módosító jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

127

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/1

---

A TANÁCS (EU) 2023/1062 RENDELETE

(2023. június 1.)

bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2023/194 tanácsi rendelet (1) a 2023. évre meghatározza bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. A harmadik országokkal folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele érdekében módosítani kell az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket (a továbbiakban: a TAC-ok) és a TAC-okhoz funkcionálisan kapcsolódó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2023/194 tanácsi rendelet (1) a 2023. évre meghatározza bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. A harmadik országokkal folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele érdekében módosítani kell az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket (a továbbiakban: a TAC-ok) és a TAC-okhoz funkcionálisan kapcsolódó intézkedéseket.

| (2) | Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. január 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakra ideiglenes uniós kvótát állapít meg a Svalbard vizein, valamint a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (a továbbiakban: az ICES) 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehal (Gadus morhua) vonatkozásában. A halászati tevékenységek folytatódásának lehetővé tétele érdekében ezt az ideiglenes uniós kvótát az említett állományra vonatkozó, 2023. évi végleges uniós kvótával kell felváltani. A Tanácsnak ezért a Svalbard vizein, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehalra vonatkozó uniós kvótát a Jeges-tenger északkeleti részén élő közönséges tőkehalra vonatkozó TAC-referenciaérték és az Unió történelmi halászati jogai alapján kell meghatároznia. A Svalbard vizein, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehalra vonatkozó, 2023. évi végleges uniós kvótát 15 629 tonnában kell megállapítani, ami megfelel az Unió és Norvégia közötti, az ICES 1 és 2 alterületen folytatott halászattal kapcsolatos politikai megállapodás 3. bekezdésének a) pontjában jelzett százalékos aránynak. A Svalbard vizein, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehal uniós kvótáját a 87/277/EGK tanácsi határozattal (2) összhangban kell a tagállamok között elosztani, figyelemmel az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése miatt szükséges kiigazításokra, az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (3) 36. mellékletének E. pontja szerint. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. január 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakra ideiglenes uniós kvótát állapít meg a Svalbard vizein, valamint a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (a továbbiakban: az ICES) 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehal (Gadus morhua) vonatkozásában. A halászati tevékenységek folytatódásának lehetővé tétele érdekében ezt az ideiglenes uniós kvótát az említett állományra vonatkozó, 2023. évi végleges uniós kvótával kell felváltani. A Tanácsnak ezért a Svalbard vizein, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehalra vonatkozó uniós kvótát a Jeges-tenger északkeleti részén élő közönséges tőkehalra vonatkozó TAC-referenciaérték és az Unió történelmi halászati jogai alapján kell meghatároznia. A Svalbard vizein, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehalra vonatkozó, 2023. évi végleges uniós kvótát 15 629 tonnában kell megállapítani, ami megfelel az Unió és Norvégia közötti, az ICES 1 és 2 alterületen folytatott halászattal kapcsolatos politikai megállapodás 3. bekezdésének a) pontjában jelzett százalékos aránynak. A Svalbard vizein, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehal uniós kvótáját a 87/277/EGK tanácsi határozattal (2) összhangban kell a tagállamok között elosztani, figyelemmel az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése miatt szükséges kiigazításokra, az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (3) 36. mellékletének E. pontja szerint.

| (3) | Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. január 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakra ideiglenes uniós kvótát állapít meg az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein élő grönlandi laposhalra (Reinhardtius hippoglossoides) vonatkozóan. A halászati tevékenységek folytatódásának lehetővé tétele érdekében ezt az ideiglenes uniós kvótát az említett állományra vonatkozó, 2023. évi végleges uniós kvótával kell felváltani. Az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein élő grönlandi laposhalra vonatkozó 2023. évi uniós kvótát 1 711 tonnában kell megállapítani. Az említett uniós kvóta szintje az Unió által az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban javasoltaknak megfelelően az ICES 1 és 2 alterületen halászott grönlandi laposhalra vonatkozó 2023. évi TAC 9,25 %-ának felel meg, azaz 18 494 tonnának, összhangban az ICES szakvéleményével. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. január 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakra ideiglenes uniós kvótát állapít meg az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein élő grönlandi laposhalra (Reinhardtius hippoglossoides) vonatkozóan. A halászati tevékenységek folytatódásának lehetővé tétele érdekében ezt az ideiglenes uniós kvótát az említett állományra vonatkozó, 2023. évi végleges uniós kvótával kell felváltani. Az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein élő grönlandi laposhalra vonatkozó 2023. évi uniós kvótát 1 711 tonnában kell megállapítani. Az említett uniós kvóta szintje az Unió által az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságban javasoltaknak megfelelően az ICES 1 és 2 alterületen halászott grönlandi laposhalra vonatkozó 2023. évi TAC 9,25 %-ának felel meg, azaz 18 494 tonnának, összhangban az ICES szakvéleményével.

| (4) | Az (EU) 2023/194 rendelet 2023-ra vonatkozóan nem állapít meg halászati lehetőségeket az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein élő vörös álsügérek (Sebastes spp.) tekintetében. Annak érdekében, hogy ezen állomány halászata a vonatkozó halászati idény 2023. július 1-jei kezdetekor megkezdődhessen, az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein halászott vörös álsügérekre vonatkozó uniós kvótát a 2013 és 2022 közötti időszak azon három évének átlaga alapján kell meghatározni, amikor az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein a legmagasabb volt az uniós éves vörösálsügér-fogás. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2023/194 rendelet 2023-ra vonatkozóan nem állapít meg halászati lehetőségeket az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein élő vörös álsügérek (Sebastes spp.) tekintetében. Annak érdekében, hogy ezen állomány halászata a vonatkozó halászati idény 2023. július 1-jei kezdetekor megkezdődhessen, az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein halászott vörös álsügérekre vonatkozó uniós kvótát a 2013 és 2022 közötti időszak azon három évének átlaga alapján kell meghatározni, amikor az ICES 1 és 2 alterület nemzetközi vizein a legmagasabb volt az uniós éves vörösálsügér-fogás.

| (5) | Az (EU) 2023/194 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2023/194 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott halászati lehetőségek 2023. január 1-jétől alkalmazandók. Az e rendelet által a halászati lehetőségekre vonatkozóan bevezetett rendelkezéseknek ezért szintén 2023. január 1-jétől kell alkalmazandónak lenniük. Az ilyen visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, mivel az érintett halászati lehetőségek növekednek, illetve azokat még nem merítették ki. A halászati tevékenységekben való fennakadások elkerülésének sürgősségére tekintettel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott halászati lehetőségek 2023. január 1-jétől alkalmazandók. Az e rendelet által a halászati lehetőségekre vonatkozóan bevezetett rendelkezéseknek ezért szintén 2023. január 1-jétől kell alkalmazandónak lenniük. Az ilyen visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, mivel az érintett halászati lehetőségek növekednek, illetve azokat még nem merítették ki. A halászati tevékenységekben való fennakadások elkerülésének sürgősségére tekintettel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2023/194 rendelet módosítása

Az (EU) 2023/194 rendelet IB. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

A. CARLSON

---

(1)  A Tanács (EU) 2023/194 rendelete (2023. január 30.) bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról (HL L 28., 2023.1.31., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 87/277/EGK határozata (1987. május 18.) a Spitzbergák és a Medve-sziget térségében, továbbá a NAFO Egyezmény szerinti 3M körzetben a tőkehalfogási lehetőségek megosztásáról (HL L 135., 1987.5.23., 29. o.).

2

(3)  
  HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2023/194 rendelet IB melléklete a következőképpen módosul:

| i. | a közönséges tőkehalnak (Gadus morhua) a Svalbard vizein, valamint az 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | Svalbard vizei; az 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizei
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | 3 094 | (1)(2) | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
| Spanyolország | 7 994 | (1)(2) |
| Franciaország | 1 320 | (1)(2) |
| Lengyelország | 1 448 | (1)(2) |
| Portugália | 1 688 | (1)(2) |
| Más tagállamok | 85 | (1)(2)(3) |
| Unió | 15 629 | (1)(2) |
| TAC | Nem releváns | |
| (1) | A Spitzbergák és a Medve-sziget térségében az Unió rendelkezésére álló tőkehalállomány-részesedésnek és a kapcsolódó járulékos foltostőkehal-fogásoknak az elosztása nem érinti az 1920. évi Párizsi Szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket. |
| (2) | A járulékos foltostőkehal-fogások fogásonként legfeljebb 14 %-ot tehetnek ki. A járulékos foltostőkehal-fogásokat nem kell beszámítani a közönséges tőkehalra vonatkozó kvótába. |
| (3) | Németország, Spanyolország, Franciaország, Lengyelország és Portugália kivételével. Az e közös kvótába beszámítandó fogásokat külön kell bejelenteni (COD/1/2B_AMS).”; |

i.

a közönséges tőkehalnak (Gadus morhua) a Svalbard vizein, valamint az 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

közönséges tőkehal

Gadus morhua

Övezet:

Svalbard vizei; az 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizei

(COD/1/2B.)

Németország

3 094

(1)(2)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Spanyolország

7 994

(1)(2)

Franciaország

1 320

(1)(2)

Lengyelország

1 448

(1)(2)

Portugália

1 688

(1)(2)

Más tagállamok

85

(1)(2)(3)

Unió

15 629

(1)(2)

TAC

Nem releváns

(1)

A Spitzbergák és a Medve-sziget térségében az Unió rendelkezésére álló tőkehalállomány-részesedésnek és a kapcsolódó járulékos foltostőkehal-fogásoknak az elosztása nem érinti az 1920. évi Párizsi Szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket.

(2)

A járulékos foltostőkehal-fogások fogásonként legfeljebb 14 %-ot tehetnek ki. A járulékos foltostőkehal-fogásokat nem kell beszámítani a közönséges tőkehalra vonatkozó kvótába.

(3)

Németország, Spanyolország, Franciaország, Lengyelország és Portugália kivételével. Az e közös kvótába beszámítandó fogásokat külön kell bejelenteni (COD/1/2B_AMS).”;

| ii. | a grönlandi laposhalnak (Reinhardtius hippoglossoides) az 1 és 2 alterület nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | grönlandi laposhal

  Reinhardtius hippoglossoides | Övezet: | az 1 és 2 alterület nemzetközi vizei
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unió | 1 711 | (1) | Elővigyázatossági TAC |
| TAC | Nem releváns | |
| (1) | Kizárólag a járulékos fogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a faj célzott halászata.”; |

ii.

a grönlandi laposhalnak (Reinhardtius hippoglossoides) az 1 és 2 alterület nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

Övezet:

az 1 és 2 alterület nemzetközi vizei

(GHL/1/2INT)

Unió

1 711

(1)

Elővigyázatossági TAC

TAC

Nem releváns

(1)

Kizárólag a járulékos fogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a faj célzott halászata.”;

| iii. | a vörös álsügéreknek (Sebastes spp.) az 1 és 2 alterület nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | vörös álsügérek

  Sebastes spp. | Övezet: | az 1 és 2 alterület nemzetközi vizei
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unió | 6 000 | (1) | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
| TAC | Nem releváns | |
| (1) | Kizárólag július 1. és december 31. között halászható. A halászhajók a más fajok halászata során ejtett járulékos vörösálsügér-fogásukat a fedélzeten tartott teljes fogás legfeljebb 1 %-ára korlátozzák.”. |

iii.

a vörös álsügéreknek (Sebastes spp.) az 1 és 2 alterület nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

vörös álsügérek

Sebastes spp.

Övezet:

az 1 és 2 alterület nemzetközi vizei

(RED/1/2INT)

Unió

6 000

(1)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

TAC

Nem releváns

(1)

Kizárólag július 1. és december 31. között halászható. A halászhajók a más fajok halászata során ejtett járulékos vörösálsügér-fogásukat a fedélzeten tartott teljes fogás legfeljebb 1 %-ára korlátozzák.”.

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1063 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 26.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Suruç Narı (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Törökország kérelmét (2) a „Suruç Narı” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Törökország kérelmét (2) a „Suruç Narı” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Suruç Narı” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Suruç Narı” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Suruç Narı” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 51., 2023.2.10., 19. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1064 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 26.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Haricot de Soissons (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (2) az „Haricot de Soissons” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (2) az „Haricot de Soissons” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért az „Haricot de Soissons” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért az „Haricot de Soissons” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Haricot de Soissons” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 56., 2023.2.15., 23. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1065 RENDELETE

(2023. június 1.)

az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszerekhez hozzáadott nikotinamid-ribozid-klorid tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1925/2006/EK rendelet I. és II. melléklete meghatározza az élelmiszerekhez hozzáadható vitaminoknak és ásványi anyagoknak, valamint ezek felhasználható formáinak a jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az 1925/2006/EK rendelet I. és II. melléklete meghatározza az élelmiszerekhez hozzáadható vitaminoknak és ásványi anyagoknak, valamint ezek felhasználható formáinak a jegyzékét.

| (2) | Az (EU) 2020/16 bizottsági végrehajtási rendelet (2) engedélyezte a nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszerként, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkében meghatározott étrend-kiegészítőkben történő forgalomba hozatalát a felnőtt népesség számára. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/16 bizottsági végrehajtási rendelet (2) engedélyezte a nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszerként, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkében meghatározott étrend-kiegészítőkben történő forgalomba hozatalát a felnőtt népesség számára.

| (3) | Mivel a szóban forgó anyag (EU) 2020/16 végrehajtási rendeletben meghatározott új élelmiszerként történő eredeti engedélyezése csak étrend-kiegészítőkre vonatkozott, az anyagot az (EU) 2021/418 bizottsági rendelet (4) felvette a 2002/46/EK irányelv II. mellékletében szereplő jegyzékbe. A nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszerként történő felhasználásának kiterjesztése iránti kérelmet követően – amely arra irányult, hogy az anyag felhasználása mint niacinforrás táplálkozási célokra is kiterjedjen, különösen étrend-helyettesítőkben felhasználva – a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban nyilvánítson véleményt a felhasználás ily módon történő kiterjesztéséről, és az értékelés eredményét követően az 1925/2006/EK rendelettel összefüggésben értékelje az anyag biztonságosságát és biológiai hozzáférhetőségét a szóban forgó élelmiszerekhez történő hozzáadása esetén. 2021. szeptember 14-én a Hatóság tudományos szakvéleményt (6) fogadott el a nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszerként történő felhasználásának kiterjesztéséről. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a szóban forgó anyag (EU) 2020/16 végrehajtási rendeletben meghatározott új élelmiszerként történő eredeti engedélyezése csak étrend-kiegészítőkre vonatkozott, az anyagot az (EU) 2021/418 bizottsági rendelet (4) felvette a 2002/46/EK irányelv II. mellékletében szereplő jegyzékbe. A nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszerként történő felhasználásának kiterjesztése iránti kérelmet követően – amely arra irányult, hogy az anyag felhasználása mint niacinforrás táplálkozási célokra is kiterjedjen, különösen étrend-helyettesítőkben felhasználva – a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban nyilvánítson véleményt a felhasználás ily módon történő kiterjesztéséről, és az értékelés eredményét követően az 1925/2006/EK rendelettel összefüggésben értékelje az anyag biztonságosságát és biológiai hozzáférhetőségét a szóban forgó élelmiszerekhez történő hozzáadása esetén. 2021. szeptember 14-én a Hatóság tudományos szakvéleményt (6) fogadott el a nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszerként történő felhasználásának kiterjesztéséről.

| (4) | Az említett szakvélemény szerint a nikotinamid-ribozid-klorid élelmiszerekben, niacinforrásként történő felhasználása bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vet fel biztonsági aggályokat. Ezeket a feltételeket az anyagnak az (EU) 2022/1160 bizottsági végrehajtási rendelet (7) általi engedélyezése tartalmazza. |
| --- | --- |

(4)

Az említett szakvélemény szerint a nikotinamid-ribozid-klorid élelmiszerekben, niacinforrásként történő felhasználása bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vet fel biztonsági aggályokat. Ezeket a feltételeket az anyagnak az (EU) 2022/1160 bizottsági végrehajtási rendelet (7) általi engedélyezése tartalmazza.

| (5) | Az 1925/2006/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban élelmiszerekhez csak az említett jogi aktus I. mellékletében felsorolt vitaminok és/vagy ásványi anyagok adhatók hozzá az említett aktus II. mellékletében felsorolt formában. A Hatóság kedvező szakvéleménye és az (EU) 2022/1160 végrehajtási rendelet szerinti, új élelmiszerként történő engedélyezés alapján a nikotinamid-ribozid-kloridot – a niacin egy formájaként – fel kell venni az 1925/2006/EK rendelet II. mellékletébe. |
| --- | --- |

(5)

Az 1925/2006/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban élelmiszerekhez csak az említett jogi aktus I. mellékletében felsorolt vitaminok és/vagy ásványi anyagok adhatók hozzá az említett aktus II. mellékletében felsorolt formában. A Hatóság kedvező szakvéleménye és az (EU) 2022/1160 végrehajtási rendelet szerinti, új élelmiszerként történő engedélyezés alapján a nikotinamid-ribozid-kloridot – a niacin egy formájaként – fel kell venni az 1925/2006/EK rendelet II. mellékletébe.

| (6) | A Bizottság konzultált az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoporttal, amelynek észrevételeit figyelembe vette. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság konzultált az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoporttal, amelynek észrevételeit figyelembe vette.

| (7) | Az 1925/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az 1925/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1925/2006/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 404., 2006.12.30., 26. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/16 végrehajtási rendelete (2020. január 10.) a nikotinamid-ribozid-klorid (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 7., 2020.1.13., 6. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/418 rendelete (2021. március 9.) a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az étrend-kiegészítők előállításához használt nikotinamid-ribozid-klorid és magnézium-citrát-malát tekintetében, valamint a réz esetében alkalmazott mértékegység tekintetében történő módosításáról (HL L 83., 2021.3.10., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2283 rendelete (2015. november 25.) az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 327., 2015.12.11., 1. o.).

5

(6)  EFSA Journal 2021;19(11):6843.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2022/1160 végrehajtási rendelete (2022. július 5.) az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletnek a nikotinamid-ribozid-klorid új élelmiszer felhasználási feltételei és specifikációi tekintetében történő módosításáról (HL L 179., 2022.7.6., 25. o.).

7

---

MELLÉKLET

Az 1925/2006/EK rendelet II. mellékletének 1. pontjában („Vitaminvegyületek”), a „NIACIN”-ra vonatkozó rész a „nikotinamid” bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„nikotinamid-ribozid-klorid”.

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1066 RENDELETE

(2023. június 1.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1971. december 20-i 2821/71/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

e rendelet tervezetének (2) közzétételét követően,

a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza a Szerződés 101. cikke (3) bekezdését a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya termékek, technológiák vagy eljárások – az ipari alkalmazhatóság szintjéig terjedő – kutatása-fejlesztése, valamint az ebből származó eredmények hasznosítása, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(1)

A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza a Szerződés 101. cikke (3) bekezdését a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya termékek, technológiák vagy eljárások – az ipari alkalmazhatóság szintjéig terjedő – kutatása-fejlesztése, valamint az ebből származó eredmények hasznosítása, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó rendelkezéseket is.

| (2) | A Szerződés 179. cikkének (2) bekezdése felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze a vállalkozásokat – köztük a kis- és középvállalkozásokat – magas szintű kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén, és támogassa az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket. A vállalkozások közötti kutatási és fejlesztési együttműködés hozzájárulhat az európai zöld megállapodás (3) célkitűzéseinek eléréséhez. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 179. cikkének (2) bekezdése felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze a vállalkozásokat – köztük a kis- és középvállalkozásokat – magas szintű kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén, és támogassa az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket. A vállalkozások közötti kutatási és fejlesztési együttműködés hozzájárulhat az európai zöld megállapodás (3) célkitűzéseinek eléréséhez.

| (3) | Az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (4) meghatározza a kutatás-fejlesztési megállapodások azon csoportjait, amelyekre a Bizottság úgy tekint, hogy azok általánosságban eleget tesznek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében megállapított feltételeknek. Az említett rendelet 2023. június 30-án hatályát veszti. Tekintettel az említett rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve az említett rendelet értékelésének eredményeit, helyénvaló új csoportmentességi rendeletet elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (4) meghatározza a kutatás-fejlesztési megállapodások azon csoportjait, amelyekre a Bizottság úgy tekint, hogy azok általánosságban eleget tesznek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében megállapított feltételeknek. Az említett rendelet 2023. június 30-án hatályát veszti. Tekintettel az említett rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve az említett rendelet értékelésének eredményeit, helyénvaló új csoportmentességi rendeletet elfogadni.

| (4) | E rendelet célja a kutatás-fejlesztés elősegítése és egyúttal a verseny hatékony védelme. E rendeletnek célja az is, hogy megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet célja a kutatás-fejlesztés elősegítése és egyúttal a verseny hatékony védelme. E rendeletnek célja az is, hogy megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét.

| (5) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában vélelmezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások kedvező hatásai ellensúlyozzák a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában vélelmezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások kedvező hatásai ellensúlyozzák a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat.

| (6) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét.

| (7) | A közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés, valamint az eredmények hasznosítása terén folytatott együttműködés nagy valószínűséggel elősegíti a technikai és gazdasági haladást, amennyiben a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel vesznek részt az együttműködésben. |
| --- | --- |

(7)

A közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés, valamint az eredmények hasznosítása terén folytatott együttműködés nagy valószínűséggel elősegíti a technikai és gazdasági haladást, amennyiben a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel vesznek részt az együttműködésben.

| (8) | A kutatás-fejlesztés volumenének és eredményességének növelésétől általában az várható, hogy a fogyasztók javát szolgálja az új, illetve jobb termékek, technológiák vagy eljárások bevezetése, e termékek, technológiák vagy szolgáltatások gyorsabb piacra vitele, vagy az új, illetve jobb termékeknek, technológiáknak vagy eljárásoknak köszönhetően megvalósított árcsökkentés révén. |
| --- | --- |

(8)

A kutatás-fejlesztés volumenének és eredményességének növelésétől általában az várható, hogy a fogyasztók javát szolgálja az új, illetve jobb termékek, technológiák vagy eljárások bevezetése, e termékek, technológiák vagy szolgáltatások gyorsabb piacra vitele, vagy az új, illetve jobb termékeknek, technológiáknak vagy eljárásoknak köszönhetően megvalósított árcsökkentés révén.

| (9) | Az eredmények közös hasznosítása különböző formákat ölthet, mint például a termékek előállítása és forgalmazása, a technológiák vagy eljárások alkalmazása, vagy az ilyen előállításhoz vagy alkalmazáshoz szükséges szellemitulajdon-jogok átruházása vagy licenciába adása, vagy know-how közlése, ami jelentős mértékben hozzájárul a műszaki vagy gazdasági fejlődéshez. |
| --- | --- |

(9)

Az eredmények közös hasznosítása különböző formákat ölthet, mint például a termékek előállítása és forgalmazása, a technológiák vagy eljárások alkalmazása, vagy az ilyen előállításhoz vagy alkalmazáshoz szükséges szellemitulajdon-jogok átruházása vagy licenciába adása, vagy know-how közlése, ami jelentős mértékben hozzájárul a műszaki vagy gazdasági fejlődéshez.

| (10) | Az e rendelettel megállapított mentesség indokoltságának igazolására a közös hasznosításnak azon termékekre (ideértve az árukat és a szolgáltatásokat is), technológiákra vagy eljárásokra kell vonatkoznia, amelyek tekintetében a kutatás-fejlesztési eredmények felhasználása nélkülözhetetlen. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendelettel megállapított mentesség indokoltságának igazolására a közös hasznosításnak azon termékekre (ideértve az árukat és a szolgáltatásokat is), technológiákra vagy eljárásokra kell vonatkoznia, amelyek tekintetében a kutatás-fejlesztési eredmények felhasználása nélkülözhetetlen.

| (11) | Ezenfelül a kutatás-fejlesztési megállapodásban valamennyi félnek meg kell állapodnia arról, hogy valamennyien teljes mértékben hozzáférnek a közös kutatás-fejlesztés végeredményeihez, beleértve az esetleges szellemitulajdon-jogokat és know-how-t, és hogy azokat további kutatás-fejlesztés vagy hasznosítás céljából a végeredmények megszületését követően késedelem nélkül felhasználhatják. Az eredményekhez való hozzáférés az eredmények további kutatás-fejlesztési célú hasznosítása tekintetében általában nem korlátozható. Ha azonban a felek e rendeletnek megfelelően korlátozzák a hasznosításhoz fűződő jogaikat és különösen akkor, ha a hasznosítás vonatkozásában szakosodnak, az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés ennek megfelelően korlátozható. Továbbá, ha tudományos testületek, kutatóintézetek vagy olyan vállalkozások vesznek részt a kutatás-fejlesztésben, amelyek üzleti szolgáltatásként végeznek kutatás-fejlesztést többnyire anélkül, hogy részt vennének az eredmények hasznosításában, akkor ezek vállalhatják azt, hogy a kutatás-fejlesztés eredményeit kizárólag további kutatás-fejlesztés céljára használják fel. |
| --- | --- |

(11)

Ezenfelül a kutatás-fejlesztési megállapodásban valamennyi félnek meg kell állapodnia arról, hogy valamennyien teljes mértékben hozzáférnek a közös kutatás-fejlesztés végeredményeihez, beleértve az esetleges szellemitulajdon-jogokat és know-how-t, és hogy azokat további kutatás-fejlesztés vagy hasznosítás céljából a végeredmények megszületését követően késedelem nélkül felhasználhatják. Az eredményekhez való hozzáférés az eredmények további kutatás-fejlesztési célú hasznosítása tekintetében általában nem korlátozható. Ha azonban a felek e rendeletnek megfelelően korlátozzák a hasznosításhoz fűződő jogaikat és különösen akkor, ha a hasznosítás vonatkozásában szakosodnak, az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés ennek megfelelően korlátozható. Továbbá, ha tudományos testületek, kutatóintézetek vagy olyan vállalkozások vesznek részt a kutatás-fejlesztésben, amelyek üzleti szolgáltatásként végeznek kutatás-fejlesztést többnyire anélkül, hogy részt vennének az eredmények hasznosításában, akkor ezek vállalhatják azt, hogy a kutatás-fejlesztés eredményeit kizárólag további kutatás-fejlesztés céljára használják fel.

| (12) | Lehetőségeik és üzleti igényeik függvényében a felek eltérő mértékben járulhatnak hozzá a kutatás-fejlesztési együttműködéshez. Ezért a felek hozzájárulásának értékét vagy jellegét érintő különbségek tükrözése és kiegyenlítése érdekében az e rendelettel megállapított mentességben részesülő kutatás-fejlesztési megállapodások rendelkezhetnek arról, hogy az egyik fél ellentételezést nyújt egy másiknak az eredményekhez további kutatás-fejlesztés vagy hasznosítás céljából való hozzáférés biztosításáért. Ez az ellentételezés azonban nem lehet olyan magas, hogy ténylegesen megakadályozza a hozzáférést. |
| --- | --- |

(12)

Lehetőségeik és üzleti igényeik függvényében a felek eltérő mértékben járulhatnak hozzá a kutatás-fejlesztési együttműködéshez. Ezért a felek hozzájárulásának értékét vagy jellegét érintő különbségek tükrözése és kiegyenlítése érdekében az e rendelettel megállapított mentességben részesülő kutatás-fejlesztési megállapodások rendelkezhetnek arról, hogy az egyik fél ellentételezést nyújt egy másiknak az eredményekhez további kutatás-fejlesztés vagy hasznosítás céljából való hozzáférés biztosításáért. Ez az ellentételezés azonban nem lehet olyan magas, hogy ténylegesen megakadályozza a hozzáférést.

| (13) | Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás nem rendelkezik az eredmények közös hasznosításáról, a feleknek a kutatás-fejlesztési megállapodásban meg kell állapodniuk arról, hogy a már meglévő saját know-how-jukat egymás számára hozzáférhetővé teszik, ha e know-how elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy a többi fél az eredményeket hasznosítsa. Az ellentételezés (például a licencdíj) összege nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a többi felet a know-how felhasználásában. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás nem rendelkezik az eredmények közös hasznosításáról, a feleknek a kutatás-fejlesztési megállapodásban meg kell állapodniuk arról, hogy a már meglévő saját know-how-jukat egymás számára hozzáférhetővé teszik, ha e know-how elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy a többi fél az eredményeket hasznosítsa. Az ellentételezés (például a licencdíj) összege nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a többi felet a know-how felhasználásában.

| (14) | Az e rendelettel megállapított mentességet az olyan kutatás-fejlesztési megállapodásokra kell korlátozni, amelyek az adott termékek, technológiák vagy eljárások jelentős részére vonatkozóan nem teszik lehetővé a vállalkozások számára a verseny megszüntetését. A csoportmentességből ezért ki kell zárni az olyan versenytársak közötti megállapodásokat, amelyeknek a kutatás-fejlesztés eredményei révén továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékekből, technológiákból vagy eljárásokból álló együttes piaci részesedése a megállapodás megkötése idején meghalad egy bizonyos szintet. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelettel megállapított mentességet az olyan kutatás-fejlesztési megállapodásokra kell korlátozni, amelyek az adott termékek, technológiák vagy eljárások jelentős részére vonatkozóan nem teszik lehetővé a vállalkozások számára a verseny megszüntetését. A csoportmentességből ezért ki kell zárni az olyan versenytársak közötti megállapodásokat, amelyeknek a kutatás-fejlesztés eredményei révén továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékekből, technológiákból vagy eljárásokból álló együttes piaci részesedése a megállapodás megkötése idején meghalad egy bizonyos szintet.

| (15) | Ha az egyik fél ugyanazon termékek, technológiák vagy eljárások tekintetében több, versenytársak által végrehajtott kutatás-fejlesztési projektet finanszíroz, nem zárható ki, hogy versenyellenes kizárási hatások keletkezhetnek, különösen akkor, ha ez a fél kizárólagos jogot szerez az eredmények harmadik személyekkel szembeni hasznosítására. Ezért a fizetett kutatás-fejlesztési megállapodások vonatkozásában az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét csak akkor helyénvaló megadni, ha e kapcsolódó megállapodásokban részt vevő összes fél, azaz a finanszírozó fél és a kutatás-fejlesztést végző felek együttes piaci részesedése nem halad meg egy bizonyos szintet. |
| --- | --- |

(15)

Ha az egyik fél ugyanazon termékek, technológiák vagy eljárások tekintetében több, versenytársak által végrehajtott kutatás-fejlesztési projektet finanszíroz, nem zárható ki, hogy versenyellenes kizárási hatások keletkezhetnek, különösen akkor, ha ez a fél kizárólagos jogot szerez az eredmények harmadik személyekkel szembeni hasznosítására. Ezért a fizetett kutatás-fejlesztési megállapodások vonatkozásában az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét csak akkor helyénvaló megadni, ha e kapcsolódó megállapodásokban részt vevő összes fél, azaz a finanszírozó fél és a kutatás-fejlesztést végző felek együttes piaci részesedése nem halad meg egy bizonyos szintet.

| (16) | Az e rendelettel megállapított mentességet azonban nem lehet piaci részesedési küszöbértékhez kötni, amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás felei nem versengő vállalkozások olyan termékek, technológiák vagy eljárások tekintetében, amelyek a megállapodásból származó termékekkel, technológiákkal vagy eljárásokkal továbbfejleszthetők, helyettesíthetők vagy felválthatók. Ez magában foglalja például az olyan termékek, technológiák vagy eljárások kifejlesztésére vonatkozó megállapodásokat, amelyek teljesen új keresletet teremtenének, vagy az olyan kutatás-fejlesztést, amely nem kapcsolódik szorosan egy adott termékhez, technológiához vagy eljáráshoz, vagy még nem irányul konkrét célkitűzésre. |
| --- | --- |

(16)

Az e rendelettel megállapított mentességet azonban nem lehet piaci részesedési küszöbértékhez kötni, amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás felei nem versengő vállalkozások olyan termékek, technológiák vagy eljárások tekintetében, amelyek a megállapodásból származó termékekkel, technológiákkal vagy eljárásokkal továbbfejleszthetők, helyettesíthetők vagy felválthatók. Ez magában foglalja például az olyan termékek, technológiák vagy eljárások kifejlesztésére vonatkozó megállapodásokat, amelyek teljesen új keresletet teremtenének, vagy az olyan kutatás-fejlesztést, amely nem kapcsolódik szorosan egy adott termékhez, technológiához vagy eljáráshoz, vagy még nem irányul konkrét célkitűzésre.

| (17) | Nem vélelmezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások vagy a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetekben a Szerződés 101. cikke alapján el kell végezni a kutatás-fejlesztési megállapodás egyedi értékelését. |
| --- | --- |

(17)

Nem vélelmezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások vagy a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetekben a Szerződés 101. cikke alapján el kell végezni a kutatás-fejlesztési megállapodás egyedi értékelését.

| (18) | Annak érdekében, hogy a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményének közös hasznosítása folyamán biztosított legyen a tényleges verseny fenntartása, rendelkezni kell a csoportmentesség alkalmazásának megszüntetéséről abban az esetben, ha a feleknek a kutatás-fejlesztésből származó termékek, technológiák vagy eljárások tekintetében fennálló együttes piaci részesedése meghalad egy bizonyos szintet. Mindazonáltal a mentességet a közös hasznosítás kezdetétől bizonyos ideig a felek piaci részesedésétől függetlenül változatlanul alkalmazni kell mindaddig, amíg a felek piaci részesedése – különösen egy teljesen új termék bevezetését követően – stabilizálódik, és annak érdekében, hogy a befektetések megtérülésére egy minimális időtartam biztosított legyen. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményének közös hasznosítása folyamán biztosított legyen a tényleges verseny fenntartása, rendelkezni kell a csoportmentesség alkalmazásának megszüntetéséről abban az esetben, ha a feleknek a kutatás-fejlesztésből származó termékek, technológiák vagy eljárások tekintetében fennálló együttes piaci részesedése meghalad egy bizonyos szintet. Mindazonáltal a mentességet a közös hasznosítás kezdetétől bizonyos ideig a felek piaci részesedésétől függetlenül változatlanul alkalmazni kell mindaddig, amíg a felek piaci részesedése – különösen egy teljesen új termék bevezetését követően – stabilizálódik, és annak érdekében, hogy a befektetések megtérülésére egy minimális időtartam biztosított legyen.

| (19) | Az e rendelettel megállapított mentesség kedvezménye nem terjed ki az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokra, amelyek nem nélkülözhetetlenek valamely kutatás-fejlesztési megállapodás eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelettel megállapított mentesség köréből egyes olyan súlyos versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, mint a felek azon szabadságának korlátozása, hogy a megállapodáshoz nem kapcsolódó területen kutatás-fejlesztést folytassanak, a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítése, a termelés vagy értékesítés korlátozása, továbbá a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztésből származó termékek, technológiák vagy eljárások passzív értékesítésének korlátozása. Ebben az összefüggésben a felhasználási területre vonatkozó megkötések nem minősülnek sem a termelés vagy értékesítés korlátozásának, sem területi vagy vevőköri korlátozásnak. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelettel megállapított mentesség kedvezménye nem terjed ki az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokra, amelyek nem nélkülözhetetlenek valamely kutatás-fejlesztési megállapodás eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelettel megállapított mentesség köréből egyes olyan súlyos versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, mint a felek azon szabadságának korlátozása, hogy a megállapodáshoz nem kapcsolódó területen kutatás-fejlesztést folytassanak, a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítése, a termelés vagy értékesítés korlátozása, továbbá a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztésből származó termékek, technológiák vagy eljárások passzív értékesítésének korlátozása. Ebben az összefüggésben a felhasználási területre vonatkozó megkötések nem minősülnek sem a termelés vagy értékesítés korlátozásának, sem területi vagy vevőköri korlátozásnak.

| (20) | A piaci részesedési küszöbértékek, egyes megállapodások kizárása a mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott termékek, technológiák vagy eljárások jelentős része tekintetében megszüntessék. |
| --- | --- |

(20)

A piaci részesedési küszöbértékek, egyes megállapodások kizárása a mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott termékek, technológiák vagy eljárások jelentős része tekintetében megszüntessék.

| (21) | Az olyan vállalkozások közötti, e rendelet feltételeinek megfelelő megállapodások, amelyek nem versenytárs szállítói a kutatás-fejlesztés eredményei révén továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékeknek, technológiáknak vagy eljárásoknak, csak kivételes körülmények között szüntetik meg a kutatás-fejlesztés területén a tényleges versenyt. Az ilyen megállapodások esetében helyénvaló ezért lehetővé tenni az e rendelettel megállapított mentességnek a piaci részesedéstől függetlenül történő alkalmazását, valamint a kivételes eseteknek az e rendelettel megállapított mentesség visszavonása révén történő kezelését. Az ilyen megállapodások e rendelet szerinti mentesítése nem érinti azon kutatás-fejlesztési megállapodások versenyjogi értékelését, amelyek nem felelnek meg az e rendeletben foglalt feltételeknek, vagy amelyek tekintetében az e rendelettel megállapított mentességet visszavonták. |
| --- | --- |

(21)

Az olyan vállalkozások közötti, e rendelet feltételeinek megfelelő megállapodások, amelyek nem versenytárs szállítói a kutatás-fejlesztés eredményei révén továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékeknek, technológiáknak vagy eljárásoknak, csak kivételes körülmények között szüntetik meg a kutatás-fejlesztés területén a tényleges versenyt. Az ilyen megállapodások esetében helyénvaló ezért lehetővé tenni az e rendelettel megállapított mentességnek a piaci részesedéstől függetlenül történő alkalmazását, valamint a kivételes eseteknek az e rendelettel megállapított mentesség visszavonása révén történő kezelését. Az ilyen megállapodások e rendelet szerinti mentesítése nem érinti azon kutatás-fejlesztési megállapodások versenyjogi értékelését, amelyek nem felelnek meg az e rendeletben foglalt feltételeknek, vagy amelyek tekintetében az e rendelettel megállapított mentességet visszavonták.

| (22) | Ebben a rendeletben meg kell jelölni olyan tipikus helyzeteket, amelyek fennállása esetén helyénvalónak tekinthető az e rendeletben megállapított mentesség visszavonása az 1/2003/EK tanácsi rendelet (5) 29. cikke alapján. |
| --- | --- |

(22)

Ebben a rendeletben meg kell jelölni olyan tipikus helyzeteket, amelyek fennállása esetén helyénvalónak tekinthető az e rendeletben megállapított mentesség visszavonása az 1/2003/EK tanácsi rendelet (5) 29. cikke alapján.

| (23) | mivel a kutatási és fejlesztési megállapodások gyakran hosszú távra szólnak, különösen akkor, ha az együttműködés az eredmények hasznosítására is kiterjed, e rendelet időbeli hatályát 12 évben kell megállapítani, |
| --- | --- |

(23)

mivel a kutatási és fejlesztési megállapodások gyakran hosszú távra szólnak, különösen akkor, ha az együttműködés az eredmények hasznosítására is kiterjed, e rendelet időbeli hatályát 12 évben kell megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „kutatás-fejlesztési megállapodás”: két vagy több fél között megkötött olyan megállapodás, amelynek részes felei a következők bármelyikének feltételeiről állapodnak meg:






  a) | a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó közös kutatás-fejlesztés, amely






  i. | nem foglalja magában az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„kutatás-fejlesztési megállapodás”: két vagy több fél között megkötött olyan megállapodás, amelynek részes felei a következők bármelyikének feltételeiről állapodnak meg:

a)

a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó közös kutatás-fejlesztés, amely

i.

nem foglalja magában az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy

| ii. | magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; |
| --- | --- |

ii.

magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását;

| b) | a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés, amely






  i. | nem foglalja magában az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés, amely

i.

nem foglalja magában az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy

| ii. | magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; |
| --- | --- |

ii.

magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását;

| c) | az ugyanazon felek közötti, az a) pont hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása; |
| --- | --- |

c)

az ugyanazon felek közötti, az a) pont hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása;

| d) | az ugyanazon felek közötti, a b) pont hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása; |
| --- | --- |

d)

az ugyanazon felek közötti, a b) pont hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása;

| 2. | „megállapodás”: vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás; |
| --- | --- |

2.

„megállapodás”: vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás;

| 3. | „kutatás-fejlesztés”: termékre, technológiára vagy eljárásra vonatkozó know-how megszerzésére, elméleti elemzés, megfigyelés, kísérlet végzésére – beleértve a kísérleti és demonstrációs gyártást és a termék vagy eljárás műszaki vizsgálatát –, a szükséges demonstrációs gépek és berendezések létrehozására, valamint a kutatás eredményének hasznosítása érdekében szellemitulajdon-jogok megszerzésére irányuló tevékenységek; |
| --- | --- |

3.

„kutatás-fejlesztés”: termékre, technológiára vagy eljárásra vonatkozó know-how megszerzésére, elméleti elemzés, megfigyelés, kísérlet végzésére – beleértve a kísérleti és demonstrációs gyártást és a termék vagy eljárás műszaki vizsgálatát –, a szükséges demonstrációs gépek és berendezések létrehozására, valamint a kutatás eredményének hasznosítása érdekében szellemitulajdon-jogok megszerzésére irányuló tevékenységek;

| 4. | „termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket vagy végső szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

4.

„termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket vagy végső szolgáltatásokat;

| 5. | „szerződés szerinti technológia”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként kidolgozott technológia vagy eljárás; |
| --- | --- |

5.

„szerződés szerinti technológia”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként kidolgozott technológia vagy eljárás;

| 6. | „szerződés szerinti termék”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként létrejött, illetve a szerződés szerinti technológia alkalmazásával létrehozott termék; |
| --- | --- |

6.

„szerződés szerinti termék”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként létrejött, illetve a szerződés szerinti technológia alkalmazásával létrehozott termék;

| 7. | „eredmények hasznosítása”: a szerződés szerinti termékek előállítása vagy forgalmazása, a szerződés szerinti technológia alkalmazása, valamint az ezekhez szükséges szellemitulajdon-jogok átruházása vagy licenciába adása, vagy know-how közlése; |
| --- | --- |

7.

„eredmények hasznosítása”: a szerződés szerinti termékek előállítása vagy forgalmazása, a szerződés szerinti technológia alkalmazása, valamint az ezekhez szükséges szellemitulajdon-jogok átruházása vagy licenciába adása, vagy know-how közlése;

| 8. | „szellemitulajdon-jogok”: iparjogvédelmi jogok, például szabadalmak és védjegyek; valamint a szerzői és szomszédos jogok; |
| --- | --- |

8.

„szellemitulajdon-jogok”: iparjogvédelmi jogok, például szabadalmak és védjegyek; valamint a szerzői és szomszédos jogok;

| 9. | „know-how”: olyan, tapasztalatból és kísérletezésből származó gyakorlati ismeretek, amelyek






  a) | „titkosak”, azaz nem közismertek, vagy nehezen hozzáférhetők; |
| --- | --- | --- |

9.

„know-how”: olyan, tapasztalatból és kísérletezésből származó gyakorlati ismeretek, amelyek

a)

„titkosak”, azaz nem közismertek, vagy nehezen hozzáférhetők;

| b) | „lényegesek”, azaz a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához fontosak és hasznosak; valamint |
| --- | --- |

b)

„lényegesek”, azaz a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához fontosak és hasznosak; valamint

| c) | „azonosítottak”, azaz kellően átfogó módon leírtak ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a know-how megfelel a titkosság és a lényegesség követelményének; |
| --- | --- |

c)

„azonosítottak”, azaz kellően átfogó módon leírtak ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a know-how megfelel a titkosság és a lényegesség követelményének;

| 10. | „közös”: a kutatás-fejlesztési megállapodás alapján végzett tevékenység vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:






  a) | közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; vagy |
| --- | --- | --- |

10.

„közös”: a kutatás-fejlesztési megállapodás alapján végzett tevékenység vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:

a)

közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; vagy

| b) | a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; vagy |
| --- | --- |

b)

a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; vagy

| c) | a felek a kutatás-fejlesztés, illetve a hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján egymás között megosztva végzik; |
| --- | --- |

c)

a felek a kutatás-fejlesztés, illetve a hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján egymás között megosztva végzik;

| 11. | „szakosítás a kutatás-fejlesztés vonatkozásában”: minden egyes fél részt vesz a kutatás-fejlesztési megállapodásban szereplő kutatás-fejlesztésben, és a kutatás-fejlesztési munkát megosztják egymás között az általuk célszerűnek tartott módon; ez nem foglalja magában a fizetett kutatás-fejlesztést; |
| --- | --- |

11.

„szakosítás a kutatás-fejlesztés vonatkozásában”: minden egyes fél részt vesz a kutatás-fejlesztési megállapodásban szereplő kutatás-fejlesztésben, és a kutatás-fejlesztési munkát megosztják egymás között az általuk célszerűnek tartott módon; ez nem foglalja magában a fizetett kutatás-fejlesztést;

| 12. | „szakosítás a hasznosítás vonatkozásában”: a felek az eredmények hasznosítása tekintetében elkülönült feladatokat (például gyártás vagy forgalmazás) osztanak fel egymás között, vagy korlátozásokat írnak elő egymással szemben, például egy bizonyos földrajzi terület, vevőkör vagy felhasználási terület vonatkozásában; ide sorolható az a helyzet is, amikor csupán egy fél állítja elő és forgalmazza a szerződés szerinti terméket vagy alkalmazza a szerződés szerinti technológiát a többi fél által biztosított kizárólagos hasznosítási engedély alapján; |
| --- | --- |

12.

„szakosítás a hasznosítás vonatkozásában”: a felek az eredmények hasznosítása tekintetében elkülönült feladatokat (például gyártás vagy forgalmazás) osztanak fel egymás között, vagy korlátozásokat írnak elő egymással szemben, például egy bizonyos földrajzi terület, vevőkör vagy felhasználási terület vonatkozásában; ide sorolható az a helyzet is, amikor csupán egy fél állítja elő és forgalmazza a szerződés szerinti terméket vagy alkalmazza a szerződés szerinti technológiát a többi fél által biztosított kizárólagos hasznosítási engedély alapján;

| 13. | „fizetett kutatás-fejlesztés”: az egyik fél által végzett és egy finanszírozó fél által finanszírozott kutatás-fejlesztés; |
| --- | --- |

13.

„fizetett kutatás-fejlesztés”: az egyik fél által végzett és egy finanszírozó fél által finanszírozott kutatás-fejlesztés;

| 14. | „finanszírozó fél”: a fizetett kutatás-fejlesztést finanszírozó, de maga semmilyen kutatás-fejlesztési tevékenységet nem végző fél; |
| --- | --- |

14.

„finanszírozó fél”: a fizetett kutatás-fejlesztést finanszírozó, de maga semmilyen kutatás-fejlesztési tevékenységet nem végző fél;

| 15. | „versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs;






  a) | „tényleges versenytárs”: olyan vállalkozás, amely a szerződés szerinti termék vagy technológia által az érintett földrajzi piacon továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható terméket, technológiát vagy eljárást kínál; |
| --- | --- | --- |

15.

„versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs;

a)

„tényleges versenytárs”: olyan vállalkozás, amely a szerződés szerinti termék vagy technológia által az érintett földrajzi piacon továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható terméket, technológiát vagy eljárást kínál;

| b) | „potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodás hiányában legfeljebb 3 éven belül vállalná az olyan termék, technológia vagy eljárás kínálatához szükséges többletberuházásokat vagy költségeket, amely a szerződés szerinti termékkel vagy technológiával továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható az érintett földrajzi piacon; |
| --- | --- |

b)

„potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodás hiányában legfeljebb 3 éven belül vállalná az olyan termék, technológia vagy eljárás kínálatához szükséges többletberuházásokat vagy költségeket, amely a szerződés szerinti termékkel vagy technológiával továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható az érintett földrajzi piacon;

| 16. | „érintett termékpiac”: a szerződés szerinti termékekkel továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékek érintett piaca; |
| --- | --- |

16.

„érintett termékpiac”: a szerződés szerinti termékekkel továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékek érintett piaca;

| 17. | „érintett technológiapiac”: a szerződés szerinti technológiákkal továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható technológiák vagy eljárások érintett piaca; |
| --- | --- |

17.

„érintett technológiapiac”: a szerződés szerinti technológiákkal továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható technológiák vagy eljárások érintett piaca;

| 18. | „aktív értékesítés”: az értékesítés minden formája, a passzív értékesítés kivételével; |
| --- | --- |

18.

„aktív értékesítés”: az értékesítés minden formája, a passzív értékesítés kivételével;

| 19. | „passzív értékesítés”: egyéni vevők általi kéretlen megkeresés nyomán történő értékesítés, beleértve a termékek ilyen vevőknek történő szállítását anélkül, hogy az értékesítést az adott vevőt, vevőcsoportot vagy területet aktívan megcélzó reklámmal kezdeményezték volna, valamint ideértve a közbeszerzésben való részvételből vagy a magán ajánlattételi felhívásra való jelentkezésből eredő értékesítéseket. |
| --- | --- |

19.

„passzív értékesítés”: egyéni vevők általi kéretlen megkeresés nyomán történő értékesítés, beleértve a termékek ilyen vevőknek történő szállítását anélkül, hogy az értékesítést az adott vevőt, vevőcsoportot vagy területet aktívan megcélzó reklámmal kezdeményezték volna, valamint ideértve a közbeszerzésben való részvételből vagy a magán ajánlattételi felhívásra való jelentkezésből eredő értékesítéseket.

(2)   E rendelet alkalmazásában a „vállalkozás” és „fél” fogalma magában foglalja a vonatkozó kapcsolt vállalkozásokat. „Kapcsolt vállalkozás”:

| 1. | olyan vállalkozás, amelyben a kutatás-fejlesztési megállapodás egyik részes fele közvetlenül vagy közvetve rendelkezik a következő jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel:






  a) | a szavazati jogok több mint fele; |
| --- | --- | --- |

1.

olyan vállalkozás, amelyben a kutatás-fejlesztési megállapodás egyik részes fele közvetlenül vagy közvetve rendelkezik a következő jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel:

a)

a szavazati jogok több mint fele;

| b) | jogosultság a felügyelőbizottság, az igazgatótanács vagy a vállalkozást jogi értelemben képviselő szervek tagjai több mint felének kinevezésére; |
| --- | --- |

b)

jogosultság a felügyelőbizottság, az igazgatótanács vagy a vállalkozást jogi értelemben képviselő szervek tagjai több mint felének kinevezésére;

| c) | jogosultság a vállalkozás ügyeinek irányítására; |
| --- | --- |

c)

jogosultság a vállalkozás ügyeinek irányítására;

| 2. | olyan vállalkozás, amely a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel; |
| --- | --- |

2.

olyan vállalkozás, amely a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel;

| 3. | olyan vállalkozás, amelyben a 2. pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel; |
| --- | --- |

3.

olyan vállalkozás, amelyben a 2. pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel;

| 4. | olyan vállalkozás, amelyben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél az 1., 2. vagy 3. pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve amelyben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel; |
| --- | --- |

4.

olyan vállalkozás, amelyben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél az 1., 2. vagy 3. pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve amelyben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel;

| 5. | olyan vállalkozás, amelyben az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel közösen rendelkeznek:






  a) | a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek vagy azoknak az 1–4. pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy |
| --- | --- | --- |

5.

olyan vállalkozás, amelyben az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel közösen rendelkeznek:

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek vagy azoknak az 1–4. pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy

| b) | a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az 1–4. pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél. |
| --- | --- |

b)

a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az 1–4. pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél.

2. cikk

Mentesség

(1)   A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a kutatás-fejlesztési megállapodásokra.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak.

(3)   Az (1) bekezdésben megállapított mentességet azokra a kutatás-fejlesztési megállapodásokra is alkalmazni kell, amelyek a szellemitulajdon-jogoknak egy vagy több fél részére vagy a felek által a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés végzése vagy az eredmények közös hasznosítása céljából létrehozott jogalany részére történő átruházására vagy licenciába adására vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, feltéve, hogy ezek a rendelkezések közvetlenül kapcsolódnak és szükségesek a megállapodás végrehajtásához, és nem képezik az érintett megállapodás elsődleges tárgyát.

3. cikk

Hozzáférés a végeredményekhez

(1)   A 2. cikkben megállapított mentességet az e cikk (2)–(4) bekezdésében meghatározott feltételekre figyelemmel kell alkalmazni.

(2)   A kutatás-fejlesztési megállapodásnak elő kell írnia, hogy további kutatás-fejlesztés és hasznosítás céljából valamennyi fél számára teljeskörű hozzáférést kell biztosítani a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés végeredményeihez.

(3)   A (2) bekezdésben előírt hozzáférésnek:

| a) | magában kell foglalnia a kutatás-fejlesztésből eredő szellemitulajdon-jogokat és know-how-t, valamint |
| --- | --- |

a)

magában kell foglalnia a kutatás-fejlesztésből eredő szellemitulajdon-jogokat és know-how-t, valamint

| b) | azt meg kell adni, amint a kutatás-fejlesztés eredményei rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

b)

azt meg kell adni, amint a kutatás-fejlesztés eredményei rendelkezésre állnak.

(4)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás előírja azt, hogy a felek az eredményekhez további kutatás-fejlesztés vagy hasznosítás céljából való hozzáférés biztosításáért ellentételezést nyújtanak egymásnak, az ellentételezés mértéke nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a hozzáférést.

(5)   A kutatóintézetek, tudományos testületek és olyan vállalkozások, amelyek üzleti szolgáltatásként végeznek kutatás-fejlesztést anélkül, hogy általában részt vennének az eredmények hasznosításában, vállalhatják azt, hogy az eredményeket kizárólag további kutatás-fejlesztés céljára használják fel.

(6)   Ha a felek e rendeletnek megfelelően korlátozzák a hasznosításhoz fűződő jogaikat és különösen akkor, ha a hasznosítás vonatkozásában szakosodnak, az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés ennek megfelelően korlátozható.

4. cikk

Hozzáférés a már meglévő know-how-hoz

(1)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás nem foglalja magában az eredmények közös hasznosítását, a 2. cikkben megállapított mentességet az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételekre figyelemmel kell alkalmazni.

(2)   A megállapodásnak elő kell írnia, hogy valamennyi fél részére hozzáférést kell biztosítani a többi fél már meglévő saját know-how-jához, amennyiben e know-how az eredmények hasznosításához nélkülözhetetlen.

(3)   Amennyiben a megállapodás előirányozza azt, hogy a felek a már meglévő saját know-how-hoz való hozzáférés biztosításáért ellentételezést nyújtanak egymásnak, az ellentételezés mértéke nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a hozzáférést.

5. cikk

Közös hasznosítás

(1)   A 2. cikkben megállapított mentesség azzal a feltétellel alkalmazható, hogy a közös hasznosítás csak olyan eredményekre vonatkozik, amelyek megfelelnek mindkét alábbi feltételnek:

| a) | nélkülözhetetlenek a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához; |
| --- | --- |

a)

nélkülözhetetlenek a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához;

| b) | szellemitulajdon-jogi oltalom alatt állnak, vagy know-how-nak minősülnek. |
| --- | --- |

b)

szellemitulajdon-jogi oltalom alatt állnak, vagy know-how-nak minősülnek.

(2)   Amennyiben a hasznosítás vonatkozásában történő specializáció útján egy vagy több fél feladata a szerződés szerinti termékek előállítása, a 2. cikkben megállapított mentességet azzal a feltétellel kell alkalmazni, hogy ezek a felek kötelesek teljesíteni a szerződés szerinti termékek beszerzésére vonatkozó, a többi féltől származó megrendeléseket, kivéve, ha a következők valamelyike fennáll:

| a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás rendelkezik a közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás vagy a felek által közösen megbízott harmadik fél általi forgalmazásról is; |
| --- | --- |

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás rendelkezik a közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás vagy a felek által közösen megbízott harmadik fél általi forgalmazásról is;

| b) | a felek megállapodtak abban, hogy a szerződés szerinti termékeket kizárólag az azokat előállító fél forgalmazhatja. |
| --- | --- |

b)

a felek megállapodtak abban, hogy a szerződés szerinti termékeket kizárólag az azokat előállító fél forgalmazhatja.

6. cikk

Piaci részesedési küszöbök és a mentesség időtartama

(1)   Amennyiben a részes felek közül kettő vagy több az 1. cikk (1) bekezdésének 15. pontja értelmében vett versengő vállalkozás, a 2. cikkben megállapított mentességet a kutatás-fejlesztés időtartamára kell alkalmazni akkor, ha a kutatás-fejlesztési megállapodás megkötésének időpontjában:

| a) | az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) és c) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a megállapodásban részes felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) és c) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a megállapodásban részes felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon;

| b) | az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának b) és d) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó fél és mindazon felek együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó fél azonos szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában kutatás-fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának b) és d) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó fél és mindazon felek együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó fél azonos szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában kutatás-fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon.

(2)   Amennyiben a felek nem az 1. cikk (1) bekezdésének 15. pontja értelmében vett versengő vállalkozások, a 2. cikkben megállapított mentesség a kutatás-fejlesztés időtartamára szól.

(3)   Az olyan kutatás-fejlesztési megállapodások esetében, ahol az eredményeket közösen hasznosítják, a 2. cikkben megállapított mentesség a szerződés szerinti termékeknek vagy technológiáknak a belső piacon történő első forgalomba hozatalától számított 7 évig továbbra is alkalmazandó, amennyiben az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) vagy b) alpontja alá tartozó megállapodás megkötésének időpontjában teljesülnek az e cikk (1) vagy (2) bekezdésben előírt feltételek. Ahhoz, hogy az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának c) és d) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodás ilyen folytatólagos mentességben részesüljön, az e cikk (1) vagy (2) bekezdésében előírt feltételeknek teljesülniük kell az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) vagy b) alpontja szerinti korábbi megállapodás megkötésének időpontjában.

(4)   Az e cikk (3) bekezdésében említett 7 éves időszak lejárta után a 2. cikkben megállapított mentesség továbbra is alkalmazandó, amennyiben:

| a) | az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) és c) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a megállapodásban részes felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot azokon a piacokon, amelyekhez az érintett termékek vagy technológiák tartoznak; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) és c) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a megállapodásban részes felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot azokon a piacokon, amelyekhez az érintett termékek vagy technológiák tartoznak;

| b) | az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának b) és d) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó fél és mindazon felek együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó fél azonos szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában kutatás-fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja meg a 25 %-ot azokon a piacokon, amelyekhez az érintett termékek vagy technológiák tartoznak. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának b) és d) alpontjában említett kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó fél és mindazon felek együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó fél azonos szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában kutatás-fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja meg a 25 %-ot azokon a piacokon, amelyekhez az érintett termékek vagy technológiák tartoznak.

(5)   Ha az érintett felek együttes piaci részesedése a (3) bekezdésben említett 7 éves időszak végén nem haladja meg a (4) bekezdésben említett vonatkozó küszöbértéket, de ezt követően a küszöbérték fölé emelkedik, a 2. cikkben megállapított mentességet továbbra is alkalmazni kell az attól az évtől számított 2 egymást követő naptári éven keresztül, amelyben a vonatkozó piaci részesedési küszöbértéket először túllépték.

7. cikk

A piaci részesedési küszöbök alkalmazása

(1)   A 6. cikk (1) és (4) bekezdésében előírt piaci részesedési küszöbértékek alkalmazása tekintetében az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében előírt szabályok alkalmazandók.

(2)   A piaci részesedéseket a piaci eladási érték alapján, vagy ha a piaci eladási értékre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, a piaci értékesítési volumen alapján kell kiszámítani. Ha a piaci eladási volumenre vonatkozóan nem áll rendelkezésre adat, más megbízható piaci információn – így például a kutatás-fejlesztésre fordított kiadásokon vagy a kutatás-fejlesztési képességeken – alapuló becsléseket lehet felhasználni.

(3)   A piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Ha az előző naptári év nem reprezentatív a feleknek érintett piac(ok)on elfoglalt pozíciójára nézve, a piaci részesedést a felek előző 3 naptári évre vonatkozó piaci részesedésének átlagaként kell kiszámítani.

(4)   Az 1. cikk (2) bekezdésének 5. pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdésének 1. pontjában felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani.

8. cikk

Különösen súlyos korlátozások

A 2. cikkben megállapított mentesség nem alkalmazható azokra a kutatás-fejlesztési megállapodásokra, amelyek célja közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen, a következő korlátozások bármelyike:

| a) | a felek szabadságának korlátozása abban, hogy önállóan vagy harmadik felekkel együttműködve kutatás-fejlesztést végezzenek:






  i. | a kutatás-fejlesztési megállapodás tárgyához nem kapcsolódó területen; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a felek szabadságának korlátozása abban, hogy önállóan vagy harmadik felekkel együttműködve kutatás-fejlesztést végezzenek:

i.

a kutatás-fejlesztési megállapodás tárgyához nem kapcsolódó területen; vagy

| ii. | a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés befejezését követően azon a területen, amelyre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik, vagy egy ahhoz kapcsolódó területen; |
| --- | --- |

ii.

a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés befejezését követően azon a területen, amelyre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik, vagy egy ahhoz kapcsolódó területen;

| b) | termelés vagy értékesítés korlátozása, a következők kivételével:






  i. | termelési célok kitűzése abban az esetben, ha az eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös előállítását; |
| --- | --- | --- |

b)

termelés vagy értékesítés korlátozása, a következők kivételével:

i.

termelési célok kitűzése abban az esetben, ha az eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös előállítását;

| ii. | értékesítési célok kitűzése, amennyiben az eredmények közös hasznosítása:






  1. | magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint |
| --- | --- | --- |

ii.

értékesítési célok kitűzése, amennyiben az eredmények közös hasznosítása:

1.

magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint

| 2. | közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; |
| --- | --- |

2.

közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi;

| iii. | hasznosítás vonatkozásában történő szakosításnak minősülő gyakorlatok; |
| --- | --- |

iii.

hasznosítás vonatkozásában történő szakosításnak minősülő gyakorlatok;

| iv. | a felek szabadságának korlátozása abban, hogy a szerződés szerinti termékekkel vagy technológiákkal versengő termékeket, technológiákat vagy eljárásokat hozzanak létre, értékesítsenek, ruházzanak át vagy adjanak licenciába az eredmények közös hasznosítására a felek által megállapított időtartamon belül; |
| --- | --- |

iv.

a felek szabadságának korlátozása abban, hogy a szerződés szerinti termékekkel vagy technológiákkal versengő termékeket, technológiákat vagy eljárásokat hozzanak létre, értékesítsenek, ruházzanak át vagy adjanak licenciába az eredmények közös hasznosítására a felek által megállapított időtartamon belül;

| c) | az árak rögzítése a szerződés szerinti termékek értékesítésekor vagy a szerződés szerinti technológiák harmadik felek részére történő licenciába adásakor, a közvetlen ügyfeleknek felszámított árak rögzítése vagy a közvetlen hasznosításba vevőknek felszámított licencdíjak rögzítése kivételével, amennyiben az eredmények közös hasznosítása:






  i. | magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint |
| --- | --- | --- |

c)

az árak rögzítése a szerződés szerinti termékek értékesítésekor vagy a szerződés szerinti technológiák harmadik felek részére történő licenciába adásakor, a közvetlen ügyfeleknek felszámított árak rögzítése vagy a közvetlen hasznosításba vevőknek felszámított licencdíjak rögzítése kivételével, amennyiben az eredmények közös hasznosítása:

i.

magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint

| ii. | közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; |
| --- | --- |

ii.

közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi;

| d) | a terület vagy a vevők korlátozása, amelyen, illetve akiknek a felek passzívan értékesíthetik a szerződés szerinti termékeket, vagy licenciába adhatják a szerződés szerinti technológiákat, a kutatás-fejlesztés eredményeire vonatkozó licencia másik félnek történő kizárólagos átengedését meghatározó követelmény kivételével; |
| --- | --- |

d)

a terület vagy a vevők korlátozása, amelyen, illetve akiknek a felek passzívan értékesíthetik a szerződés szerinti termékeket, vagy licenciába adhatják a szerződés szerinti technológiákat, a kutatás-fejlesztés eredményeire vonatkozó licencia másik félnek történő kizárólagos átengedését meghatározó követelmény kivételével;

| e) | a szerződés szerinti termékek vagy technológiák aktív értékesítésének tilalma vagy korlátozása olyan területeken vagy olyan vevők felé, amelyeket vagy akiket nem rendeltek hozzá kizárólagosan valamelyik félhez hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás keretében; |
| --- | --- |

e)

a szerződés szerinti termékek vagy technológiák aktív értékesítésének tilalma vagy korlátozása olyan területeken vagy olyan vevők felé, amelyeket vagy akiket nem rendeltek hozzá kizárólagosan valamelyik félhez hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás keretében;

| f) | az a követelmény, hogy meg kell tagadni a felek saját területén lévő, illetve hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján a felek között bármely más formában megosztott vevők igényeinek kielégítését, amennyiben ezek a vevők a szerződés szerinti termékeket a belső piacon belül más területeken forgalmaznák; |
| --- | --- |

f)

az a követelmény, hogy meg kell tagadni a felek saját területén lévő, illetve hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján a felek között bármely más formában megosztott vevők igényeinek kielégítését, amennyiben ezek a vevők a szerződés szerinti termékeket a belső piacon belül más területeken forgalmaznák;

| g) | az a követelmény, hogy meg kell nehezíteni a felhasználók és viszonteladók számára a belső piacon belül a szerződés szerinti termékek más viszonteladóktól történő beszerzését. |
| --- | --- |

g)

az a követelmény, hogy meg kell nehezíteni a felhasználók és viszonteladók számára a belső piacon belül a szerződés szerinti termékek más viszonteladóktól történő beszerzését.

9. cikk

Nem mentesülő korlátozások

(1)   A 2. cikkben megállapított mentesség nem alkalmazható a kutatás-fejlesztési megállapodások részét képező következő kötelezettségekre:

| a) | az alábbiak megtámadásának tilalmára vonatkozó kötelezettség:






  i. | a kutatás-fejlesztés befejezését követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:






  1. | amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és |
| --- | --- | --- | --- |

a)

az alábbiak megtámadásának tilalmára vonatkozó kötelezettség:

i.

a kutatás-fejlesztés befejezését követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:

1.

amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és

| 2. | amelyek a kutatás-fejlesztéshez kapcsolódnak; vagy |
| --- | --- |

2.

amelyek a kutatás-fejlesztéshez kapcsolódnak; vagy

| ii. | a kutatás-fejlesztési megállapodás lejáratát követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:






  1. | amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és |
| --- | --- | --- |

ii.

a kutatás-fejlesztési megállapodás lejáratát követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:

1.

amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és

| 2. | amelyek a kutatás-fejlesztés eredményeinek védelmét szolgálják; |
| --- | --- |

2.

amelyek a kutatás-fejlesztés eredményeinek védelmét szolgálják;

| b) | az a kötelezettség, miszerint a szerződés szerinti termékek előállítására, illetve a szerződés szerinti technológiák alkalmazására vonatkozóan harmadik feleknek nem adható licencia, kivéve, ha a megállapodás a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek a felek legalább egyike által történő hasznosításáról rendelkezik, és ilyen hasznosításra a belső piacon harmadik felek tekintetében sor kerül. |
| --- | --- |

b)

az a kötelezettség, miszerint a szerződés szerinti termékek előállítására, illetve a szerződés szerinti technológiák alkalmazására vonatkozóan harmadik feleknek nem adható licencia, kivéve, ha a megállapodás a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek a felek legalább egyike által történő hasznosításáról rendelkezik, és ilyen hasznosításra a belső piacon harmadik felek tekintetében sor kerül.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja nem érinti azt a lehetőséget, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodás felmondható abban az esetben, ha valamelyik fél megtámadja az (1) bekezdés a) pontjának i. és ii. alpontjában említett szellemitulajdon-jogok érvényességét.

(3)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás tartalmazza az e cikk (1) bekezdésében említett, kizárt korlátozások valamelyikét, a 2. cikkben megállapított mentesség továbbra is alkalmazandó a kutatás-fejlesztési megállapodás fennmaradó részére, feltéve, hogy a kizárt korlátozások elválaszthatók a fennmaradó résztől, és feltéve, hogy e rendelet egyéb feltételei teljesülnek.

10. cikk

A Bizottság általi visszavonás egyedi esetekben

(1)   A Bizottság az 1/2003/EK tanácsi rendelet 29. cikke (1) bekezdése alapján visszavonhatja az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét, amennyiben egyedi esetben megállapítja, hogy az e rendelettel megállapított mentesség hatálya alá tartozó kutatás-fejlesztési megállapodás mégis olyan hatással jár, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével.

(2)   A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján visszavonhatja az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét különösen akkor, ha:

| a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás megléte jelentősen korlátozza harmadik felek mozgásterét arra, hogy a szerződés szerinti termékeket vagy technológiákat érintő terület(ek)en kutatás-fejlesztési tevékenységet végezzenek; |
| --- | --- |

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás megléte jelentősen korlátozza harmadik felek mozgásterét arra, hogy a szerződés szerinti termékeket vagy technológiákat érintő terület(ek)en kutatás-fejlesztési tevékenységet végezzenek;

| b) | a kutatás-fejlesztési megállapodás megléte jelentősen korlátozza harmadik felek hozzáférését a szerződés szerinti termékek vagy technológiák érintett piacához; |
| --- | --- |

b)

a kutatás-fejlesztési megállapodás megléte jelentősen korlátozza harmadik felek hozzáférését a szerződés szerinti termékek vagy technológiák érintett piacához;

| c) | a felek a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeit semmilyen objektív indok nélkül nem hasznosítják harmadik felek tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a felek a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeit semmilyen objektív indok nélkül nem hasznosítják harmadik felek tekintetében;

| d) | a szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában a belső piac egészében vagy jelentős részén nincs hatékony verseny; vagy |
| --- | --- |

d)

a szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában a belső piac egészében vagy jelentős részén nincs hatékony verseny; vagy

| e) | a kutatás-fejlesztési megállapodás megléte egy adott területen jelentősen korlátozná az innovációs versenyt. |
| --- | --- |

e)

a kutatás-fejlesztési megállapodás megléte egy adott területen jelentősen korlátozná az innovációs versenyt.

11. cikk

Tagállami versenyhatóság általi visszavonás egyedi esetekben

A tagállamok versenyhatóságai visszavonhatják az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét, amennyiben teljesülnek az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett feltételek.

12. cikk

Átmeneti időszak

A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom nem alkalmazható a 2023. július 1. és 2025. június 30. közötti időszakban azokra a megállapodásokra, amelyek 2023. június 30-án már hatályban voltak, és amelyek nem tesznek ugyan eleget az e rendelettel megállapított mentesség feltételeinek, de megfelelnek az 1217/2010/EU rendelettel megállapított mentesség feltételeinek.

13. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet 2023. július 1-jén lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2035. június 30-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 285., 1971.12.29., 46. o.

1

(2)  
  HL C 120., 2022.3.15., 9. o.

2

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final.

3

(4)  A Bizottság 1217/2010/EU rendelete (2010. december 14.) a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 335., 2010.12.18., 36. o.).

4

(5)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

5

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/20

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1067 RENDELETE

(2023. június 1.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1971. december 20-i 2821/71/EGK rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,

e rendelet tervezetének (2) közzétételét követően,

a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza a Szerződés 101. cikke (3) bekezdését a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya a szakosítás, ideértve az ilyen szakosítás eléréséhez szükséges megállapodásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza a Szerződés 101. cikke (3) bekezdését a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya a szakosítás, ideértve az ilyen szakosítás eléréséhez szükséges megállapodásokat.

| (2) | Az 1218/2010/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a szakosítási megállapodások azon csoportjait, amelyek a Bizottság álláspontja szerint általában kielégítik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeket. Az említett rendelet 2023. június 30-án hatályát veszti. Tekintettel e rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira és a rendelet értékelésének eredményeire, helyénvaló egy új csoportmentességi rendelet elfogadása. |
| --- | --- |

(2)

Az 1218/2010/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a szakosítási megállapodások azon csoportjait, amelyek a Bizottság álláspontja szerint általában kielégítik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeket. Az említett rendelet 2023. június 30-án hatályát veszti. Tekintettel e rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira és a rendelet értékelésének eredményeire, helyénvaló egy új csoportmentességi rendelet elfogadása.

| (3) | E rendelet célja, hogy biztosítsa a verseny eredményes védelmét és megfelelő jogbiztonságot nyújtson a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét. |
| --- | --- |

(3)

E rendelet célja, hogy biztosítsa a verseny eredményes védelmét és megfelelő jogbiztonságot nyújtson a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét.

| (4) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét.

| (5) | Az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodások kedvező hatásai meghaladják a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodások kedvező hatásai meghaladják a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat.

| (6) | Ez a rendelet az áruk előállítására és a szolgáltatások előkészítésére vonatkozó megállapodások tekintetében alkalmazandó. A szolgáltatások előkészítése az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásokat megelőző szakaszban végzett tevékenységekre vonatkozik (például együttműködés egy olyan platform létrehozásában vagy működtetésében, amelyen keresztül szolgáltatást nyújtanak). Az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások nem tartoznak e rendelet hatálya alá, kivéve, ha a felek megállapodnak abban, hogy közösen nyújtják a szakosítási megállapodás alapján előkészített szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet az áruk előállítására és a szolgáltatások előkészítésére vonatkozó megállapodások tekintetében alkalmazandó. A szolgáltatások előkészítése az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásokat megelőző szakaszban végzett tevékenységekre vonatkozik (például együttműködés egy olyan platform létrehozásában vagy működtetésében, amelyen keresztül szolgáltatást nyújtanak). Az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások nem tartoznak e rendelet hatálya alá, kivéve, ha a felek megállapodnak abban, hogy közösen nyújtják a szakosítási megállapodás alapján előkészített szolgáltatásokat.

| (7) | A szakosítási megállapodások nagy valószínűséggel hozzájárulnak a termékek előállításának és a szolgáltatások előkészítésének, valamint azok forgalmazásának javításához, ha a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel rendelkeznek, mivel ebben az esetben a felek bizonyos termékek előállítására vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésére összpontosíthatnak, és ezáltal hatékonyabban működhetnek és olcsóbban szállíthatják a termékeket. Hatékony verseny esetén valószínű, hogy a fogyasztók a keletkező előnyökből méltányosan részesülnek. |
| --- | --- |

(7)

A szakosítási megállapodások nagy valószínűséggel hozzájárulnak a termékek előállításának és a szolgáltatások előkészítésének, valamint azok forgalmazásának javításához, ha a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel rendelkeznek, mivel ebben az esetben a felek bizonyos termékek előállítására vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésére összpontosíthatnak, és ezáltal hatékonyabban működhetnek és olcsóbban szállíthatják a termékeket. Hatékony verseny esetén valószínű, hogy a fogyasztók a keletkező előnyökből méltányosan részesülnek.

| (8) | Ilyen előnyök keletkezhetnek egyrészt az olyan megállapodásokból, amelyek révén egy vagy több fél részben vagy egészben felhagy bizonyos termékek gyártásával vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („egyoldalú szakosodás”); másrészt az olyan megállapodásokból, amelyek révén legalább két fél részben vagy egészben felhagy bizonyos, egymástól különböző termékek gyártásával vagy bizonyos, egymástól különböző szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („kölcsönös szakosítás”); harmadrészt pedig az olyan megállapodásokból, amelyek révén két vagy több fél vállalja, hogy bizonyos termékek előállítását vagy bizonyos szolgáltatások előkészítését közösen végzi („közös előállítás”). |
| --- | --- |

(8)

Ilyen előnyök keletkezhetnek egyrészt az olyan megállapodásokból, amelyek révén egy vagy több fél részben vagy egészben felhagy bizonyos termékek gyártásával vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („egyoldalú szakosodás”); másrészt az olyan megállapodásokból, amelyek révén legalább két fél részben vagy egészben felhagy bizonyos, egymástól különböző termékek gyártásával vagy bizonyos, egymástól különböző szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („kölcsönös szakosítás”); harmadrészt pedig az olyan megállapodásokból, amelyek révén két vagy több fél vállalja, hogy bizonyos termékek előállítását vagy bizonyos szolgáltatások előkészítését közösen végzi („közös előállítás”).

| (9) | Az egyoldalú és a kölcsönös szakosítási megállapodások esetében e rendelet alkalmazását az azonos termékpiacon tevékenykedő felekre kell korlátozni. Mindazonáltal nem szükséges feltétel az, hogy a felek azonos földrajzi piacon tevékenykedjenek. Ezen túlmenően az egyoldalú és kölcsönös szakosítás nem teheti szükségessé, hogy valamelyik fél csökkentse kapacitásait; elégséges feltétel a termelési volumen csökkentése. |
| --- | --- |

(9)

Az egyoldalú és a kölcsönös szakosítási megállapodások esetében e rendelet alkalmazását az azonos termékpiacon tevékenykedő felekre kell korlátozni. Mindazonáltal nem szükséges feltétel az, hogy a felek azonos földrajzi piacon tevékenykedjenek. Ezen túlmenően az egyoldalú és kölcsönös szakosítás nem teheti szükségessé, hogy valamelyik fél csökkentse kapacitásait; elégséges feltétel a termelési volumen csökkentése.

| (10) | Annak biztosítására, hogy a szakosítás előnyei anélkül valósuljanak meg, hogy az egyik fél teljesen elhagyná a piacot a termelést követő fázisban, az egyoldalú és kölcsönös szakosítási megállapodások csak annyiban tartoznak e rendelet alkalmazási körébe, amennyiben ellátási és beszerzési kötelezettséget írnak elő. Az ellátási és beszerzési kötelezettségek jellege lehet kizárólagos, de nem feltétlenül kell annak lennie. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítására, hogy a szakosítás előnyei anélkül valósuljanak meg, hogy az egyik fél teljesen elhagyná a piacot a termelést követő fázisban, az egyoldalú és kölcsönös szakosítási megállapodások csak annyiban tartoznak e rendelet alkalmazási körébe, amennyiben ellátási és beszerzési kötelezettséget írnak elő. Az ellátási és beszerzési kötelezettségek jellege lehet kizárólagos, de nem feltétlenül kell annak lennie.

| (11) | E rendelet alkalmazandó az olyan felek között megkötött közös előállítási megállapodásokra, amelyek már ugyanazon termékpiacon tevékenykednek, vagy amelyek a közös előállítási megállapodás révén kívánnak belépni az adott termékpiacra. A közös előállítási megállapodás fogalma nem kötelezheti a feleket arra, hogy csökkentsék a tervezett közös megállapodásuk hatályán kívül eső termékek előállításával vagy szolgáltatások előkészítésével kapcsolatos egyéni tevékenységeiket. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet alkalmazandó az olyan felek között megkötött közös előállítási megállapodásokra, amelyek már ugyanazon termékpiacon tevékenykednek, vagy amelyek a közös előállítási megállapodás révén kívánnak belépni az adott termékpiacra. A közös előállítási megállapodás fogalma nem kötelezheti a feleket arra, hogy csökkentsék a tervezett közös megállapodásuk hatályán kívül eső termékek előállításával vagy szolgáltatások előkészítésével kapcsolatos egyéni tevékenységeiket.

| (12) | Vélelmezhető, hogy ha a részt vevő vállalkozások részesedése a szakosítási megállapodás tárgyát képező termékek piacán nem halad meg bizonyos szintet, a megállapodás a méretnagyságból vagy tevékenységi körből adódó gazdaságosság vagy jobb termelési technológiák formájában gazdasági előnyökkel jár általában, miközben a fogyasztók számára is lehetővé teszi, hogy a keletkező haszonból méltányosan részesüljenek. |
| --- | --- |

(12)

Vélelmezhető, hogy ha a részt vevő vállalkozások részesedése a szakosítási megállapodás tárgyát képező termékek piacán nem halad meg bizonyos szintet, a megállapodás a méretnagyságból vagy tevékenységi körből adódó gazdaságosság vagy jobb termelési technológiák formájában gazdasági előnyökkel jár általában, miközben a fogyasztók számára is lehetővé teszi, hogy a keletkező haszonból méltányosan részesüljenek.

| (13) | Amennyiben a szakosítási megállapodás hatálya alá tartozó termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben kötötten használ fel nyersanyagként az e felek által később a piacon értékesített egyes továbbfeldolgozott termékek előállításához, az e rendelettel megállapított mentesség további feltételeként kell meghatározni, hogy a felek piaci részesedése a szóban forgó továbbfeldolgozott termékek érintett piacán nem haladhat meg egy bizonyos szintet. Ilyen esetben, ha csak a közbenső termékek szintjén vennénk tekintetbe a felek piaci részesedését, akkor figyelmen kívül hagynánk a kizárás vagy a nyersanyagárak versenytársak általi emelésének a továbbfeldolgozott termékek szintjén jelentkező kockázatát. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben a szakosítási megállapodás hatálya alá tartozó termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben kötötten használ fel nyersanyagként az e felek által később a piacon értékesített egyes továbbfeldolgozott termékek előállításához, az e rendelettel megállapított mentesség további feltételeként kell meghatározni, hogy a felek piaci részesedése a szóban forgó továbbfeldolgozott termékek érintett piacán nem haladhat meg egy bizonyos szintet. Ilyen esetben, ha csak a közbenső termékek szintjén vennénk tekintetbe a felek piaci részesedését, akkor figyelmen kívül hagynánk a kizárás vagy a nyersanyagárak versenytársak általi emelésének a továbbfeldolgozott termékek szintjén jelentkező kockázatát.

| (14) | Nem vélelmezhető, hogy a szakosítási megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetben el kell végezni a szakosítási megállapodásnak a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelését. |
| --- | --- |

(14)

Nem vélelmezhető, hogy a szakosítási megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetben el kell végezni a szakosítási megállapodásnak a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelését.

| (15) | Az e rendelettel megállapított mentesség nem alkalmazandó az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokra, amelyek nem nélkülözhetetlenek a szakosítási megállapodások eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelettel megállapított mentesség köréből egyes súlyos versenykorlátozásokat – ideértve a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítését, a termelés vagy az értékesítés korlátozását, illetve a piacok vagy a vevőkör felosztását – tartalmazó megállapodásokat. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendelettel megállapított mentesség nem alkalmazandó az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokra, amelyek nem nélkülözhetetlenek a szakosítási megállapodások eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelettel megállapított mentesség köréből egyes súlyos versenykorlátozásokat – ideértve a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítését, a termelés vagy az értékesítés korlátozását, illetve a piacok vagy a vevőkör felosztását – tartalmazó megállapodásokat.

| (16) | A piaci részesedési küszöb, egyes megállapodások kizárása az e rendelettel megállapított mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott áruk, illetve szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék. |
| --- | --- |

(16)

A piaci részesedési küszöb, egyes megállapodások kizárása az e rendelettel megállapított mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott áruk, illetve szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék.

| (17) | Ebben a rendeletben meg kell jelölni olyan tipikus helyzeteket, amelyek fennállása esetén helyénvalónak tekinthető az e rendeletben megállapított mentesség visszavonása az 1/2003/EK tanácsi rendelet (4) 29. cikke alapján. |
| --- | --- |

(17)

Ebben a rendeletben meg kell jelölni olyan tipikus helyzeteket, amelyek fennállása esetén helyénvalónak tekinthető az e rendeletben megállapított mentesség visszavonása az 1/2003/EK tanácsi rendelet (4) 29. cikke alapján.

| (18) | A felek szerkezetét befolyásolni képes szakosítási megállapodások megkötésének megkönnyítése érdekében e rendelet időbeli hatályát 12 évben kell megállapítani, |
| --- | --- |

(18)

A felek szerkezetét befolyásolni képes szakosítási megállapodások megkötésének megkönnyítése érdekében e rendelet időbeli hatályát 12 évben kell megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „szakosítási megállapodás”: egyoldalú szakosítási megállapodás, kölcsönös szakosítási megállapodás vagy közös előállítási megállapodás;






  a) | „egyoldalú szakosítási megállapodás”: két vagy több, azonos termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amely alapján egy vagy több fél vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és az érintett termékeket a másik féltől vagy felektől szerzi be, amelyek vállalkoznak azok előállítására és szállítására; |
| --- | --- | --- |

1.

„szakosítási megállapodás”: egyoldalú szakosítási megállapodás, kölcsönös szakosítási megállapodás vagy közös előállítási megállapodás;

a)

„egyoldalú szakosítási megállapodás”: két vagy több, azonos termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amely alapján egy vagy több fél vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és az érintett termékeket a másik féltől vagy felektől szerzi be, amelyek vállalkoznak azok előállítására és szállítására;

| b) | „kölcsönös szakosítási megállapodás”: két vagy több, ugyanazon termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amely alapján két vagy több fél kölcsönösen vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes, egymástól különböző termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és az érintett termékeket egy vagy több másik féltől szerzi be, amelyek vállalkoznak azok előállítására és szállítására; |
| --- | --- |

b)

„kölcsönös szakosítási megállapodás”: két vagy több, ugyanazon termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amely alapján két vagy több fél kölcsönösen vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes, egymástól különböző termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és az érintett termékeket egy vagy több másik féltől szerzi be, amelyek vállalkoznak azok előállítására és szállítására;

| c) | „közös előállítási megállapodás”: olyan megállapodás, amely alapján két vagy több fél vállalja, hogy egyes termékeket közösen állít elő; |
| --- | --- |

c)

„közös előállítási megállapodás”: olyan megállapodás, amely alapján két vagy több fél vállalja, hogy egyes termékeket közösen állít elő;

| 2. | „megállapodás”: vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás; |
| --- | --- |

2.

„megállapodás”: vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás;

| 3. | „termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket és/vagy végső szolgáltatásokat, a forgalmazás és a bérleti szolgáltatások kivételével; |
| --- | --- |

3.

„termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket és/vagy végső szolgáltatásokat, a forgalmazás és a bérleti szolgáltatások kivételével;

| 4. | „előállítás”: áru előállítása vagy szolgáltatás előkészítése, alvállalkozás útján is; |
| --- | --- |

4.

„előállítás”: áru előállítása vagy szolgáltatás előkészítése, alvállalkozás útján is;

| 5. | „szolgáltatások előkészítése”: a vevők számára történő szolgáltatásnyújtást megelőző szakaszban végzett tevékenységek; |
| --- | --- |

5.

„szolgáltatások előkészítése”: a vevők számára történő szolgáltatásnyújtást megelőző szakaszban végzett tevékenységek;

| 6. | „szakosított termék”: a szakosítási megállapodás alapján előállított termék; |
| --- | --- |

6.

„szakosított termék”: a szakosítási megállapodás alapján előállított termék;

| 7. | „továbbfeldolgozott termék”: olyan termék, amelynek előállításához egy vagy több fél szakosított terméket használ fel nyersanyagként, és amelyet e felek a piacon értékesítenek; |
| --- | --- |

7.

„továbbfeldolgozott termék”: olyan termék, amelynek előállításához egy vagy több fél szakosított terméket használ fel nyersanyagként, és amelyet e felek a piacon értékesítenek;

| 8. | „érintett piac”: azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a szakosított termékek tartoznak, valamint ezenfelül – amennyiben a szakosított termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben kötötten használ fel nyersanyagként továbbfeldolgozott termékek előállításához – azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak; |
| --- | --- |

8.

„érintett piac”: azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a szakosított termékek tartoznak, valamint ezenfelül – amennyiben a szakosított termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben kötötten használ fel nyersanyagként továbbfeldolgozott termékek előállításához – azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak;

| 9. | „versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs:






  a) | „tényleges versenytárs”: ugyanazon az érintett piacon tevékenykedő vállalkozás; |
| --- | --- | --- |

9.

„versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs:

a)

„tényleges versenytárs”: ugyanazon az érintett piacon tevékenykedő vállalkozás;

| b) | „potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodás hiányában legfeljebb 3 éven belül vállalná az érintett piacra lépéshez szükséges többletberuházásokat vagy egyéb szükséges költségeket; |
| --- | --- |

b)

„potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodás hiányában legfeljebb 3 éven belül vállalná az érintett piacra lépéshez szükséges többletberuházásokat vagy egyéb szükséges költségeket;

| 10. | „kizárólagos szállítási kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket a szakosítási megállapodásban részes félen vagy feleken kívül más versengő vállalkozásnak nem lehet szállítani; |
| --- | --- |

10.

„kizárólagos szállítási kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket a szakosítási megállapodásban részes félen vagy feleken kívül más versengő vállalkozásnak nem lehet szállítani;

| 11. | „kizárólagos beszerzési kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket csak a szakosítási megállapodásban részes féltől vagy felektől lehet megvásárolni; |
| --- | --- |

11.

„kizárólagos beszerzési kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket csak a szakosítási megállapodásban részes féltől vagy felektől lehet megvásárolni;

| 12. | „közös”: a forgalmazás vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:






  a) | közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; vagy |
| --- | --- | --- |

12.

„közös”: a forgalmazás vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:

a)

közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; vagy

| b) | kizárólagos vagy nem kizárólagos alapon közösen megbízott harmadik fél forgalmazó végzi, feltéve, hogy ez a harmadik fél nem versengő vállalkozás; |
| --- | --- |

b)

kizárólagos vagy nem kizárólagos alapon közösen megbízott harmadik fél forgalmazó végzi, feltéve, hogy ez a harmadik fél nem versengő vállalkozás;

| 13. | „forgalmazás”: a szakosított termékek értékesítése és szállítása a vevők részére, beleértve e termékek kereskedelmi hasznosítását is. |
| --- | --- |

13.

„forgalmazás”: a szakosított termékek értékesítése és szállítása a vevők részére, beleértve e termékek kereskedelmi hasznosítását is.

2.   E rendelet alkalmazásában a „vállalkozás” és „fél” fogalma magában foglalja a vonatkozó kapcsolt vállalkozásokat. „Kapcsolt vállalkozás”:

| 1. | olyan vállalkozás, amelyben a szakosítási megállapodás egyik részes fele közvetlenül vagy közvetve rendelkezik a következő jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel:






  a) | a szavazati jogok több mint fele; |
| --- | --- | --- |

1.

olyan vállalkozás, amelyben a szakosítási megállapodás egyik részes fele közvetlenül vagy közvetve rendelkezik a következő jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel:

a)

a szavazati jogok több mint fele;

| b) | jogosultság a felügyelőbizottság, az igazgatótanács vagy a vállalkozást jogi értelemben képviselő szervek tagjai több mint felének kinevezésére; |
| --- | --- |

b)

jogosultság a felügyelőbizottság, az igazgatótanács vagy a vállalkozást jogi értelemben képviselő szervek tagjai több mint felének kinevezésére;

| c) | jogosultság a vállalkozás ügyeinek irányítására; |
| --- | --- |

c)

jogosultság a vállalkozás ügyeinek irányítására;

| 2. | olyan vállalkozás, amely a szakosítási megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel; |
| --- | --- |

2.

olyan vállalkozás, amely a szakosítási megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel;

| 3. | olyan vállalkozás, amelyben a 2. pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel; |
| --- | --- |

3.

olyan vállalkozás, amelyben a 2. pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel;

| 4. | olyan vállalkozás, amelyben a szakosítási megállapodásban részes valamely fél az 1., 2. vagy 3. pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve amelyben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több, együttesen rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel; |
| --- | --- |

4.

olyan vállalkozás, amelyben a szakosítási megállapodásban részes valamely fél az 1., 2. vagy 3. pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve amelyben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több, együttesen rendelkezik az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel;

| 5. | olyan vállalkozás, amelyben az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel közösen rendelkeznek:






  a) | a szakosítási megállapodásban részes felek vagy azoknak az 1–4. pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy |
| --- | --- | --- |

5.

olyan vállalkozás, amelyben az 1. pontban felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel közösen rendelkeznek:

a)

a szakosítási megállapodásban részes felek vagy azoknak az 1–4. pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy

| b) | a szakosítási megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az 1–4. pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél. |
| --- | --- |

b)

a szakosítási megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az 1–4. pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél.

2. cikk

Mentesség

(1)   A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a szakosítási megállapodásokra.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben az ilyen megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak.

(3)   Az (1) bekezdésben megállapított mentesség azokra a szakosítási megállapodásokra is vonatkozik, amelyek a szellemitulajdon-jogok egy vagy több félre történő átruházására vagy licenciába adására vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, feltéve, hogy ezek a rendelkezések közvetlenül kapcsolódnak és szükségesek a megállapodás végrehajtásához, és nem képezik a megállapodás elsődleges tárgyát.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott mentességet az olyan szakosítási megállapodásokra is alkalmazni kell, amelyek révén:

| a) | a felek kizárólagos beszerzési vagy szállítási kötelezettséget vállalnak; vagy |
| --- | --- |

a)

a felek kizárólagos beszerzési vagy szállítási kötelezettséget vállalnak; vagy

| b) | a felek közösen forgalmazzák a szakosított termékeket. |
| --- | --- |

b)

a felek közösen forgalmazzák a szakosított termékeket.

3. cikk

Piaci részesedési küszöb

(1)   A 2. cikkben meghatározott mentesség feltétele, hogy a felek együttes piaci részesedése ne haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a szakosított termékek tartoznak.

(2)   Amennyiben a szakosított termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben kötötten használ fel nyersanyagként továbbfeldolgozott termékek előállításához, és ezeket értékesíti is, a 2. cikkben megállapított mentesség csak akkor alkalmazandó, ha mindkét alábbi feltétel teljesül:

| a) | a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a szakosított termékek tartoznak; |
| --- | --- |

a)

a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a szakosított termékek tartoznak;

| b) | a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak. |
| --- | --- |

b)

a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak.

4. cikk

A piaci részesedési küszöb alkalmazása

A 3. cikkben előírt piaci részesedési küszöb alkalmazása tekintetében a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | a piaci részesedést a piaci eladási érték alapján kell kiszámítani; amennyiben a piaci eladási értékre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, más megbízható piaci információkra – köztük a piaci eladási volumenekre – alapozott becsléseket lehet felhasználni; |
| --- | --- |

a)

a piaci részesedést a piaci eladási érték alapján kell kiszámítani; amennyiben a piaci eladási értékre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, más megbízható piaci információkra – köztük a piaci eladási volumenekre – alapozott becsléseket lehet felhasználni;

| b) | a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani, vagy ha az előző naptári év nem reprezentatív a feleknek az érintett piac(ok)on elfoglalt pozíciójára nézve, a piaci részesedést a felek előző 3 naptári évre vonatkozó piaci részesedéseinek átlagaként kell kiszámítani; |
| --- | --- |

b)

a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani, vagy ha az előző naptári év nem reprezentatív a feleknek az érintett piac(ok)on elfoglalt pozíciójára nézve, a piaci részesedést a felek előző 3 naptári évre vonatkozó piaci részesedéseinek átlagaként kell kiszámítani;

| c) | az 1. cikk (2) bekezdésének 5. pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdésének 1. pontjában felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani; |
| --- | --- |

c)

az 1. cikk (2) bekezdésének 5. pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdésének 1. pontjában felsorolt jogok vagy felhatalmazások közül eggyel vagy többel rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani;

| d) | ha a 3. cikkben említett piaci részesedés kezdetben nem több, mint 20 %, de később az érintett piacok legalább egyikén e szint fölé emelkedik, a 2. cikkben megállapított mentességet a 20 %-os küszöbérték első alkalommal történő átlépésének éve utáni 2 egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

d)

ha a 3. cikkben említett piaci részesedés kezdetben nem több, mint 20 %, de később az érintett piacok legalább egyikén e szint fölé emelkedik, a 2. cikkben megállapított mentességet a 20 %-os küszöbérték első alkalommal történő átlépésének éve utáni 2 egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazni kell.

5. cikk

Különösen súlyos korlátozások

A 2. cikkben megállapított mentesség nem alkalmazható azokra a szakosítási megállapodásokra, amelyek célja közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen, a következők bármelyike:

| a) | az árak rögzítése a szakosított termékek harmadik felek részére történő értékesítésekor, kivéve a közös forgalmazás keretében a közvetlen vevőknek felszámított árakat; |
| --- | --- |

a)

az árak rögzítése a szakosított termékek harmadik felek részére történő értékesítésekor, kivéve a közös forgalmazás keretében a közvetlen vevőknek felszámított árakat;

| b) | termelés vagy értékesítés korlátozása, a következők kivételével:






  i. | az egyoldalú vagy kölcsönös szakosítási megállapodásokban szereplő termékek megállapodás szerinti mennyiségére vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

b)

termelés vagy értékesítés korlátozása, a következők kivételével:

i.

az egyoldalú vagy kölcsönös szakosítási megállapodásokban szereplő termékek megállapodás szerinti mennyiségére vonatkozó rendelkezések;

| ii. | a kapacitás és a termelési volumen meghatározása közös előállítási megállapodás keretében; |
| --- | --- |

ii.

a kapacitás és a termelési volumen meghatározása közös előállítási megállapodás keretében;

| iii. | közös forgalmazás keretében az értékesítési célok meghatározása; |
| --- | --- |

iii.

közös forgalmazás keretében az értékesítési célok meghatározása;

| c) | a piacok vagy a vevőkör felosztása. |
| --- | --- |

c)

a piacok vagy a vevőkör felosztása.

6. cikk

A Bizottság általi visszavonás egyedi esetekben

(1)   A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének alapján visszavonhatja az e rendelettel magállapított mentesség kedvezményét, amennyiben egyedi esetben megállapítja, hogy az e rendelettel magállapított mentesség hatálya alá tartozó szakosítási megállapodás mégis olyan hatással jár, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével.

(2)   A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján visszavonhatja az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét, különösen akkor, ha az érintett piac erősen koncentrált, és a verseny már gyenge, például az alábbiak közül egy vagy több okból:

| a) | a többi piaci szereplő egyéni piaci pozíciója; |
| --- | --- |

a)

a többi piaci szereplő egyéni piaci pozíciója;

| b) | a többi piaci szereplő között egyes párhuzamos szakosítási megállapodások által létrehozott kapcsolatok; |
| --- | --- |

b)

a többi piaci szereplő között egyes párhuzamos szakosítási megállapodások által létrehozott kapcsolatok;

| c) | a felek és más piaci szereplők közötti kapcsolatok. |
| --- | --- |

c)

a felek és más piaci szereplők közötti kapcsolatok.

7. cikk

Tagállami versenyhatóság általi visszavonás egyedi esetekben

A tagállamok versenyhatóságai visszavonhatják az e rendelettel megállapított mentesség kedvezményét, amennyiben teljesülnek az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett feltételek.

8. cikk

Átmeneti időszak

A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom nem alkalmazható a 2023. július 1. és 2025. június 30. közötti időszakban azokra a megállapodásokra, amelyek 2023. június 30-án már hatályban voltak, és amelyek nem tesznek ugyan eleget az e rendelettel megállapított mentesség feltételeinek, de megfelelnek az 1218/2010/EK rendelettel megállapított mentesség feltételeinek.

9. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet 2023. július 1-jén lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2035. június 30-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 285., 1971.12.29., 46. o.

1

(2)  
  HL C 120., 2022.3.15., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1218/2010/EU rendelete (2010. december 14.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 335., 2010.12.18., 43. o.).

3

(4)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

4

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1068 RENDELETE

(2023. június 1.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található ciántraniliprol megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A ciántraniliprol tekintetében alkalmazandó szermaradék-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek) a 396/2005/EK rendelet II. melléklete állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A ciántraniliprol tekintetében alkalmazandó szermaradék-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek) a 396/2005/EK rendelet II. melléklete állapította meg.

| (2) | A ciántraniliprol tekintetében a 396/2005/EK rendelet 6. cikkének (2) és (4) bekezdése szerinti import tűréshatár iránti kérelmet nyújtottak be az említett, Kanadában és az Egyesült Államokban a burgonya, a trópusi gyökér- és gumós zöldségek, a nem ehető héjú kabakosok, a kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai, az egyéb leveles káposztafélék, a saláta és egyéb salátafélék, a spenótfélék és hasonló levelek (a spenót kivételével), a petrezselyem és a kevésbé jelentős olajos magvak (pl. lenmag, mák, szezámmag, mustármag, tökmag, pórsáfránymag, borágómag, gomborkamag, kendermag és ricinusbab) esetében használt anyagra vonatkozóan. A kérelmező erre vonatkozóan benyújtott adatokkal igazolta, hogy a szóban forgó hatóanyagnak Kanadában és az Egyesült Államokban az említett termények esetében engedélyezett alkalmazása a 396/2005/EK rendeletben előírt MRL-eknél magasabb szermaradék-értékekhez vezet, ezért magasabb MRL-eket kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett termények Unióba történő behozatalát ne gátolják kereskedelmi akadályok. Egy második kérelmet is benyújtottak a 396/2005/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően a sárgabarack/kajszira vonatkozó, érvényben lévő MRL-ek módosítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

A ciántraniliprol tekintetében a 396/2005/EK rendelet 6. cikkének (2) és (4) bekezdése szerinti import tűréshatár iránti kérelmet nyújtottak be az említett, Kanadában és az Egyesült Államokban a burgonya, a trópusi gyökér- és gumós zöldségek, a nem ehető héjú kabakosok, a kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai, az egyéb leveles káposztafélék, a saláta és egyéb salátafélék, a spenótfélék és hasonló levelek (a spenót kivételével), a petrezselyem és a kevésbé jelentős olajos magvak (pl. lenmag, mák, szezámmag, mustármag, tökmag, pórsáfránymag, borágómag, gomborkamag, kendermag és ricinusbab) esetében használt anyagra vonatkozóan. A kérelmező erre vonatkozóan benyújtott adatokkal igazolta, hogy a szóban forgó hatóanyagnak Kanadában és az Egyesült Államokban az említett termények esetében engedélyezett alkalmazása a 396/2005/EK rendeletben előírt MRL-eknél magasabb szermaradék-értékekhez vezet, ezért magasabb MRL-eket kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett termények Unióba történő behozatalát ne gátolják kereskedelmi akadályok. Egy második kérelmet is benyújtottak a 396/2005/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően a sárgabarack/kajszira vonatkozó, érvényben lévő MRL-ek módosítása iránt.

| (3) | A 396/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az érintett tagállam mindkét kérelmet értékelte, és az értékelő jelentéseket megküldte a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

A 396/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az érintett tagállam mindkét kérelmet értékelte, és az értékelő jelentéseket megküldte a Bizottságnak.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megvizsgálta a kérelmet és az értékelő jelentéseket, különös tekintettel a fogyasztókat és adott esetben az állatokat érintő kockázatokra, és a javasolt MRL-ekről indokolással ellátott véleményt adott ki (2). Ezt a véleményt továbbította a kérelmezők, a Bizottság és a tagállamok felé, és hozzáférhetővé tette a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megvizsgálta a kérelmet és az értékelő jelentéseket, különös tekintettel a fogyasztókat és adott esetben az állatokat érintő kockázatokra, és a javasolt MRL-ekről indokolással ellátott véleményt adott ki (2). Ezt a véleményt továbbította a kérelmezők, a Bizottság és a tagállamok felé, és hozzáférhetővé tette a nyilvánosság számára.

| (5) | A sárgabarackban/kajsziban, a burgonyában, a trópusi gyökér- és gumós zöldségekben, a nem ehető héjú kabakosokban, a kínai kelben/pekingi káposztában/pe-tsaiban, az egyéb leveles káposztafélékben, az endíviában/széles levelű batáviai endíviában, a spenótfélékben és hasonló levelekben (a spenót kivételével) és a petrezselyemben előforduló ciántraniliprol tekintetében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség, mivel a ciántraniliprol feldolgozott termékekben előforduló bomlástermékeinek toxicitására vonatkozóan bizonyos információk nem álltak rendelkezésre. Mivel a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy mivel a fogyasztók e bomlástermékeknek való expozíciója alacsony, és az expozíciós tűréshatár széles, helyénvaló javaslatot tenni a Hatóság által a ciántraniliprol tekintetében levezetett MRL-ek valamennyi említett termék esetében történő megállapítására. |
| --- | --- |

(5)

A sárgabarackban/kajsziban, a burgonyában, a trópusi gyökér- és gumós zöldségekben, a nem ehető héjú kabakosokban, a kínai kelben/pekingi káposztában/pe-tsaiban, az egyéb leveles káposztafélékben, az endíviában/széles levelű batáviai endíviában, a spenótfélékben és hasonló levelekben (a spenót kivételével) és a petrezselyemben előforduló ciántraniliprol tekintetében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség, mivel a ciántraniliprol feldolgozott termékekben előforduló bomlástermékeinek toxicitására vonatkozóan bizonyos információk nem álltak rendelkezésre. Mivel a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy mivel a fogyasztók e bomlástermékeknek való expozíciója alacsony, és az expozíciós tűréshatár széles, helyénvaló javaslatot tenni a Hatóság által a ciántraniliprol tekintetében levezetett MRL-ek valamennyi említett termék esetében történő megállapítására.

| (6) | A salátafélékben előforduló ciántraniliprol tekintetében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség az MRL-ek levezetéséhez es adatok kiválasztásával kapcsolatban. A Hatóság által rendelkezésre bocsátott információk alapján helyénvaló javasolni, hogy a salátafélékben előforduló ciántraniliprol tekintetében az MRL-t a tépősalátára vonatkozó szermaradék-adatok alapján 15 mg/kg-ban határozzák meg. |
| --- | --- |

(6)

A salátafélékben előforduló ciántraniliprol tekintetében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség az MRL-ek levezetéséhez es adatok kiválasztásával kapcsolatban. A Hatóság által rendelkezésre bocsátott információk alapján helyénvaló javasolni, hogy a salátafélékben előforduló ciántraniliprol tekintetében az MRL-t a tépősalátára vonatkozó szermaradék-adatok alapján 15 mg/kg-ban határozzák meg.

| (7) | Ami a kérelmező által a ciántraniliprol tekintetében kért összes többi MRL-módosítást illeti, a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a benyújtott adatok teljességére vonatkozó valamennyi követelmény teljesült, és a kérelmezők által kért MRL-módosítások – 27 specifikus európai fogyasztói csoport fogyasztói expozíciójának vizsgálata alapján – a fogyasztók biztonsága szempontjából elfogadhatók. Értékelésében a Hatóság figyelembe vette az anyagok toxikológiai tulajdonságaira vonatkozó legfrissebb adatokat. Sem a szóban forgó hatóanyagot esetlegesen tartalmazó valamennyi élelmiszer fogyasztásából következő, hosszú távú expozíció, sem pedig az adott termék fokozott fogyasztásából következő, rövid távú expozíció esetében nem merült fel a megengedhető napi bevitel vagy az akut referenciadózis túllépésének kockázata. |
| --- | --- |

(7)

Ami a kérelmező által a ciántraniliprol tekintetében kért összes többi MRL-módosítást illeti, a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a benyújtott adatok teljességére vonatkozó valamennyi követelmény teljesült, és a kérelmezők által kért MRL-módosítások – 27 specifikus európai fogyasztói csoport fogyasztói expozíciójának vizsgálata alapján – a fogyasztók biztonsága szempontjából elfogadhatók. Értékelésében a Hatóság figyelembe vette az anyagok toxikológiai tulajdonságaira vonatkozó legfrissebb adatokat. Sem a szóban forgó hatóanyagot esetlegesen tartalmazó valamennyi élelmiszer fogyasztásából következő, hosszú távú expozíció, sem pedig az adott termék fokozott fogyasztásából következő, rövid távú expozíció esetében nem merült fel a megengedhető napi bevitel vagy az akut referenciadózis túllépésének kockázata.

| (8) | A Hatóság indokolással ellátott véleménye alapján és a 396/2005/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésében felsorolt lényeges tényezőket figyelembe véve az MRL-ek javasolt módosításai megfelelnek az említett cikkben foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság indokolással ellátott véleménye alapján és a 396/2005/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésében felsorolt lényeges tényezőket figyelembe véve az MRL-ek javasolt módosításai megfelelnek az említett cikkben foglalt követelményeknek.

| (9) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  
  Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for apricots and setting of import tolerances for cyantraniliprole in various crops (Indokolással ellátott vélemény a ciántraniliprolra a sárgabarack/kajszi vonatkozásában megállapított jelenlegi szermaradék-határértékek módosításáról és a különböző terményekre vonatkozó import tűréshatárok megállapításáról). EFSA Journal 2022;20(3):7219.

2

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for apricots and setting of import tolerances for cyantraniliprole in various crops

---

MELLÉKLET

A 396/2005/EK rendelet II. mellékletében az ciántraniliprolra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:

„
  Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

| Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók
   (1) | Ciántraniliprol |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK | |
| 0110000 | Citrusfélék | 0,9 |
| 0110010 | Grapefruitfélék | |
| 0110020 | Narancs | |
| 0110030 | Citrom | |
| 0110040 | Zöld citrom/lime | |
| 0110050 | Mandarin | |
| 0110990 | Egyéb (2) | |
| 0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek | 0,04 |
| 0120010 | Mandula | |
| 0120020 | Paradió/brazil dió | |
| 0120030 | Kesu/kesudió | |
| 0120040 | Gesztenye | |
| 0120050 | Kókuszdió | |
| 0120060 | Mogyoró | |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió | |
| 0120080 | Pekándió | |
| 0120090 | Fenyőmag | |
| 0120100 | Pisztácia | |
| 0120110 | Dió | |
| 0120990 | Egyéb (2) | |
| 0130000 | Almatermésűek | 0,8 |
| 0130010 | Alma | |
| 0130020 | Körte | |
| 0130030 | Birsalma | |
| 0130040 | Naspolya | |
| 0130050 | Japán naspolya | |
| 0130990 | Egyéb (2) | |
| 0140000 | Csonthéjasok | |
| 0140010 | Sárgabarack/kajszi | 0,7 |
| 0140020 | Cseresznye | 6 |
| 0140030 | Őszibarack | 1,5 |
| 0140040 | Szilva | 0,7 |
| 0140990 | Egyéb (2) | 0,01  ((*)) |
| 0150000 | Bogyósgyümölcsűek | |
| 0151000 | a) | Szőlő |

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók
   (1)

Ciántraniliprol

(1)

(2)

(3)

0100000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK

0110000

Citrusfélék

0,9

0110010

Grapefruitfélék

0110020

Narancs

0110030

Citrom

0110040

Zöld citrom/lime

0110050

Mandarin

0110990

Egyéb (2)

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0,04

0120010

Mandula

0120020

Paradió/brazil dió

0120030

Kesu/kesudió

0120040

Gesztenye

0120050

Kókuszdió

0120060

Mogyoró

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0120080

Pekándió

0120090

Fenyőmag

0120100

Pisztácia

0120110

Dió

0120990

Egyéb (2)

0130000

Almatermésűek

0,8

0130010

Alma

0130020

Körte

0130030

Birsalma

0130040

Naspolya

0130050

Japán naspolya

0130990

Egyéb (2)

0140000

Csonthéjasok

0140010

Sárgabarack/kajszi

0,7

0140020

Cseresznye

6

0140030

Őszibarack

1,5

0140040

Szilva

0,7

0140990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0150000

Bogyósgyümölcsűek

0151000

a)

Szőlő

1,5

0151010

Csemegeszőlő

0151020

Borszőlő

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

Szamóca

1,5

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

c)

Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek

0,01  ((*))

0153010

Feketeszeder

0153020

Hamvas szeder

0153030

Málna (piros és sárga)

0153990

Egyéb (2)

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyósgyümölcsűek

0154010

Fürtös áfonya

4

0154020

Tőzegáfonya

0,08

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

4

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

4

0154050

Csipkebogyó

4

0154060

Faeper (fekete és fehér)

0,01  ((*))

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

0,8

0154080

Fekete bodza

0,01  ((*))

0154990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0160000

Egyéb gyümölcsök

0161000

| a) | ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

ehető héjúak

0161010

Datolya

0,01  ((*))

0161020

Füge

0,01  ((*))

0161030

Étkezési olajbogyó

3

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0,01  ((*))

0161050

Karambola/uborkafa

0,01  ((*))

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

0,8

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0,01  ((*))

0161990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

kisebbek, nem ehető héjúak

0,01  ((*))

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0162040

Töviskörte/fügekaktusz

0162050

Csillagalma

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0162990

Egyéb (2)

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

nagyobbak, nem ehető héjúak

0163010

Avokádó

0,01  ((*))

0163020

Banán

0,01  ((*))

0163030

Mangó

0,7

0163040

Papája

0,01  ((*))

0163050

Gránátalma

0,01  ((*))

0163060

Csirimojó/krémalma

0,01  ((*))

0163070

Guáva/guajava

0,01  ((*))

0163080

Ananász

0,01  ((*))

0163090

Kenyérgyümölcs

0,01  ((*))

0163100

Durián

0,01  ((*))

0163110

Tüskés annóna

0,01  ((*))

0163990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

0210000

Gyökér- és gyökgumós zöldségek

0211000

| a) | burgonya |
| --- | --- |

a)

burgonya

0,15

0212000

| b) | trópusi gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

trópusi gyökér- és gumós zöldségek

0,15

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0212020

Édesburgonya/batáta

0212030

Jamszgyökér

0212040

Nyílgyökér

0212990

Egyéb (2)

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével

0,05

0213010

Cékla

0213020

Sárgarépa

0213030

Gumós zeller

0213040

Torma

0213050

Csicsóka

0213060

Pasztinák/paszternák

0213070

Petrezselyemgyökér

0213080

Retek

0213090

Bakszakáll

0213100

Karórépa

0213110

Tarlórépa

0213990

Egyéb (2)

0220000

Hagymafélék

0220010

Fokhagyma

0,05

0220020

Vöröshagyma

0,05

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

0,05

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

8

0220990

Egyéb (2)

0,05

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0231000

| a) | burgonyafélék és mályvafélék |
| --- | --- |

a)

burgonyafélék és mályvafélék

0231010

Paradicsom

1

0231020

Étkezési paprika

1,5

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

1

0231040

Okra/bámia

1,5

0231990

Egyéb (2)

1,5

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

kabakosok – ehető héjúak

0,4

0232010

Uborka

0232020

Apró uborka

0232030

Cukkini

0232990

Egyéb (2)

0233000

| c) | kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

kabakosok – nem ehető héjúak

0,4

0233010

Dinnye

0233020

Sütőtök

0233030

Görögdinnye

0233990

Egyéb (2)

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

csemegekukorica

0,01  ((*))

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

egyéb termésükért termesztett zöldségek

0,01
   ((*))

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

virágukért termesztett káposztafélék

2

0241010

Brokkoli

0241020

Karfiol

0241990

Egyéb (2)

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

fejképző káposztafélék

2

0242010

Kelbimbó

0242020

Fejeskáposzta

0242990

Egyéb (2)

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

leveles káposzta

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

30

0243020

Kel

0,01  ((*))

0243990

Egyéb (2)

30

0244000

| d) | karalábé |
| --- | --- |

d)

karalábé

2

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

saláta és egyéb salátafélék

15

0251010

Galambbegysaláta

0251020

Fejessaláta-félék

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

0251060

Borsmustár/rukkola

0251070

Vörös mustár

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

0251990

Egyéb (2)

0252000

| b) | spenót és hasonló levelek |
| --- | --- |

b)

spenót és hasonló levelek

0252010

Spenótfélék

0,01  ((*))

0252020

Kövér porcsin

20

0252030

Mangold

20

0252990

Egyéb (2)

20

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajták |
| --- | --- |

c)

szőlőlevél és hasonló fajták

0,01  ((*))

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

vízitorma

0,01  ((*))

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

cikóriasaláta

0,01  ((*))

0256000

| f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- |

f)

fűszernövények és ehető virágok

0256010

Turbolya

0,02  ((*))

0256020

Metélőhagyma

0,02  ((*))

0256030

Zellerlevél

0,02  ((*))

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

20

0256050

Zsálya

0,02  ((*))

0256060

Rozmaring

0,02  ((*))

0256070

Kakukkfű

0,02  ((*))

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

0,02  ((*))

0256090

Babérlevél

0,02  ((*))

0256100

Tárkony

0,02  ((*))

0256990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0260000

Hüvelyes zöldségek

0260010

Bab (hüvelyben)

1,5

0260020

Bab (hüvely nélkül)

0,3

0260030

Borsó (hüvelyben)

2

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

0,3

0260050

Lencse

0,01  ((*))

0260990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0270010

Spárga

0,01  ((*))

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0,01  ((*))

0270030

Szárzeller

15

0270040

Olasz édeskömény

0,01  ((*))

0270050

Articsóka

0,1

0270060

Póréhagyma

0,01  ((*))

0270070

Rebarbara

0,01  ((*))

0270080

Bambuszrügy

0,01  ((*))

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0,01  ((*))

0270990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0,01  ((*))

0280010

Termesztett gomba

0280020

Vadgomba

0280990

Moha és zuzmó

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0,01  ((*))

0300000

HÜVELYESEK

0300010

Bab

0,3

0300020

Lencse

0,01  ((*))

0300030

Borsó

0,01  ((*))

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0,01  ((*))

0300990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

0401000

Olajos magvak

0401010

Lenmag

1,5

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0,01  ((*))

0401030

Mák

1,5

0401040

Szezámmag

1,5

0401050

Napraforgómag

0,5

0401060

Repcemag

0,8

0401070

Szójabab

0,4

0401080

Mustármag

1,5

0401090

Gyapotmag

1,5

0401100

Tökmag

1,5

0401110

Pórsáfránymag

1,5

0401120

Borágó magja

1,5

0401130

Gomborkamag

1,5

0401140

Kendermag

1,5

0401150

Ricinusbab

1,5

0401990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

3

0402020

Olajpálma magja

0,01  ((*))

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0,01  ((*))

0402040

Kapok

0,01  ((*))

0402990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0500000

GABONAFÉLÉK

0,01  ((*))

0500010

Árpa

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0500030

Kukorica

0500040

Köles

0500050

Zab

0500060

Rizs

0500070

Rozs

0500080

Cirok

0500090

Búza

0500990

Egyéb (2)

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0610000

Tea

0,05  ((*))

0620000

Kávébab

0,05

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

virág

0,05  ((*))

0631010

Kamilla

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0631030

Rózsa

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0631050

Kislevelű hárs

0631990

Egyéb (2)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

levelek és fűszernövények

0,05  ((*))

0632010

Kerti szamóca

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0632030

Maté

0632990

Egyéb (2)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

gyökér

0,2

0633010

Macskagyökér

0633020

Ginszeng

0633990

Egyéb (2)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

a növény bármely más részei

0,05  ((*))

0640000

Kakaóbab

0,05  ((*))

0650000

Szentjánoskenyér

0,05  ((*))

0700000

KOMLÓ

0,05  ((*))

0800000

FŰSZEREK

0810000

Mag

0,05  ((*))

0810010

Ánizsmag

0810020

Fekete kömény

0810030

Zeller

0810040

Koriander/kerti koriander

0810050

Kömény

0810060

Kapor

0810070

Édeskömény

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb (2)

0820000

Termés

0,05  ((*))

0820010

Szegfűbors

0820020

Szecsuáni bors

0820030

Kömény

0820040

Kardamom

0820050

Borókabogyó

0820060

Borsfélék (fekete, zöld és fehér)

0820070

Vanília

0820080

Tamarinduszgyümölcs

0820990

Egyéb (2)

0830000

Kéreg

0,05  ((*))

0830010

Fahéj

0830990

Egyéb (2)

0840000

Gyökér és rizóma

0840010

Édesgyökér

0,2

0840020

Gyömbér (10)

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

0,2

0840040

Torma (11)

0840990

Egyéb (2)

0,2

0850000

Bimbó

0,05  ((*))

0850010

Szegfűszeg

0850020

Kapribogyó

0850990

Egyéb (2)

0860000

Virágbibe

0,05  ((*))

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb (2)

0870000

Magköpeny

0,05  ((*))

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0870990

Egyéb (2)

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

0900010

Cukorrépagyökér

0,05

0900020

Cukornád

0,01  ((*))

0900030

Cikóriagyökér

0,05

0900990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000

Áruk a következő állatokból

1011000

| a) | sertés |
| --- | --- |

a)

sertés

1011010

Izom

0,2

1011020

Zsír

0,5

1011030

Máj

1,5

1011040

Vese

1,5

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1,5

1011990

Egyéb (2)

0,01

1012000

| b) | szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

szarvasmarha

1012010

Izom

0,2

1012020

Zsír

0,5

1012030

Máj

1,5

1012040

Vese

1,5

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1,5

1012990

Egyéb (2)

0,01

1013000

| c) | juh |
| --- | --- |

c)

juh

1013010

Izom

0,2

1013020

Zsír

0,5

1013030

Máj

1,5

1013040

Vese

1,5

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1,5

1013990

Egyéb (2)

0,01

1014000

| d) | kecske |
| --- | --- |

d)

kecske

1014010

Izom

0,2

1014020

Zsír

0,5

1014030

Máj

1,5

1014040

Vese

1,5

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1,5

1014990

Egyéb (2)

0,01

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

lófélék

1015010

Izom

0,2

1015020

Zsír

0,5

1015030

Máj

1,5

1015040

Vese

1,5

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1,5

1015990

Egyéb (2)

0,01

1016000

| f) | baromfi |
| --- | --- |

f)

baromfi

1016010

Izom

0,02

1016020

Zsír

0,04

1016030

Máj

0,15

1016040

Vese

0,15

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,15

1016990

Egyéb (2)

0,01

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

egyéb szárazföldi haszonállatok

1017010

Izom

0,2

1017020

Zsír

0,5

1017030

Máj

1,5

1017040

Vese

1,5

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1,5

1017990

Egyéb (2)

0,01

1020000

Tej

0,02

1020010

Szarvasmarha

1020020

Juh

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb (2)

1030000

Madártojás

0,15

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

1030030

Liba

1030040

Fürj

1030990

Egyéb (2)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek (7)

0,05  ((*))

1050000

Kétéltűek és hüllők

0,01

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

0,01

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

0,01

1100000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – HALAK, HALTERMÉKEK ÉS EGYÉB TENGERI ÉS ÉDESVÍZI ÉLELMISZERIPARI TERMÉKEK (8)

1200000

KIZÁRÓLAG ÁLLATI TAKARMÁNY-ELŐÁLLÍTÁSBAN HASZNÁLT NÖVÉNYI TERMÉKEK VAGY EZEK RÉSZEI (8)

1300000

FELDOLGOZOTT ÉLELMISZEREK (9)

---

((*))  Az analitikai kimutathatóság alsó határát mutatja.

(*)

(1)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.”

1

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1069 RENDELETE

(2023. június 1.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található bixafen, ciprodinil, fenhexamid, fenpikoxamid, fenpiroximát, flutianil, izoxaflutol, mandipropamid, metoxifenozid és spinetoram megengedett szermaradék-határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A Codex Alimentarius Főbizottság 2022. december 13-án új CXL-eket (Codex maximum residue limits, a Codex által meghatározott maximális szermaradék-határértékek) fogadott el az acetamipridre, a bixafenre, a klórtalonilra, a klofentezinre, a klotianidinre, a ciprodinilre, a difenokonazolra, az etiprolra, a fenhexamidra, a fenpikoxamidra, a fenpiroximátra, a fluenszulfonra, a fluopiramra, a flutianilre, az imazalilre, az izoprotiolánra, az izoxaflutolra, a mandipropamidre, a metkonazolra, a metoprénre, a metoxifenozidra, a protiokonazolra, a pidiflumetofenre, a piraszulfotolra, a piraziflumidre, a kvinoxifenre, a spinetoramra, a spiropidionra, a tebukonazolra, a tiametoxamra, a trifloxistrobinra és a trinexapak-etilre vonatkozóan (2). |
| --- | --- |

(1)

A Codex Alimentarius Főbizottság 2022. december 13-án új CXL-eket (Codex maximum residue limits, a Codex által meghatározott maximális szermaradék-határértékek) fogadott el az acetamipridre, a bixafenre, a klórtalonilra, a klofentezinre, a klotianidinre, a ciprodinilre, a difenokonazolra, az etiprolra, a fenhexamidra, a fenpikoxamidra, a fenpiroximátra, a fluenszulfonra, a fluopiramra, a flutianilre, az imazalilre, az izoprotiolánra, az izoxaflutolra, a mandipropamidre, a metkonazolra, a metoprénre, a metoxifenozidra, a protiokonazolra, a pidiflumetofenre, a piraszulfotolra, a piraziflumidre, a kvinoxifenre, a spinetoramra, a spiropidionra, a tebukonazolra, a tiametoxamra, a trifloxistrobinra és a trinexapak-etilre vonatkozóan (2).

| (2) | Az említett anyagokra vonatkozó szermaradék-határértékeket (MRL-ek) a 396/2005/EK rendelet II., III. és V. melléklete állapította meg, az etiprol, a fluenszulfon, a pidiflumetofen kivételével, amelyek tekintetében nem határoztak meg konkrét MRL-eket, és e hatóanyagok nem szerepelnek a 396/2005/EK rendelet IV. mellékletébe sem, ezért esetükben a szóban forgó rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti 0,01 mg/kg alapértelmezett érték alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

Az említett anyagokra vonatkozó szermaradék-határértékeket (MRL-ek) a 396/2005/EK rendelet II., III. és V. melléklete állapította meg, az etiprol, a fluenszulfon, a pidiflumetofen kivételével, amelyek tekintetében nem határoztak meg konkrét MRL-eket, és e hatóanyagok nem szerepelnek a 396/2005/EK rendelet IV. mellékletébe sem, ezért esetükben a szóban forgó rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti 0,01 mg/kg alapértelmezett érték alkalmazandó.

| (3) | A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 5. cikkének (3) bekezdése szerint amennyiben léteznek nemzetközi szabványok, vagy a közeljövőben ilyen szabványokat vezetnek be, az élelmiszerjogi rendelkezések előkészítése vagy kiigazítása során tekintettel kell lenni e szabványok rendelkezéseire, kivéve, ha a szabványok vagy azok vonatkozó részei nem tekinthetők az élelmiszerjog törvényes céljainak megvalósítására alkalmas, illetve az ilyen célok megvalósítását hatékonyan szolgáló eszközöknek, vagy tudományos okok szólnak figyelembevételük ellen, vagy ha az említett szabványok figyelembevétele az Unióban megfelelőnek minősített védelemtől eltérő mértékű védelmet eredményezne. Ezenfelül az említett rendelet 13. cikkének e) pontja értelmében az Unió elősegíti a nemzetközi műszaki szabványok és az élelmiszerjog összhangjának megteremtését, eközben pedig gondoskodik arról, hogy az Unió területén érvényes, magas szintű védelem szintje ne csökkenhessen. |
| --- | --- |

(3)

A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 5. cikkének (3) bekezdése szerint amennyiben léteznek nemzetközi szabványok, vagy a közeljövőben ilyen szabványokat vezetnek be, az élelmiszerjogi rendelkezések előkészítése vagy kiigazítása során tekintettel kell lenni e szabványok rendelkezéseire, kivéve, ha a szabványok vagy azok vonatkozó részei nem tekinthetők az élelmiszerjog törvényes céljainak megvalósítására alkalmas, illetve az ilyen célok megvalósítását hatékonyan szolgáló eszközöknek, vagy tudományos okok szólnak figyelembevételük ellen, vagy ha az említett szabványok figyelembevétele az Unióban megfelelőnek minősített védelemtől eltérő mértékű védelmet eredményezne. Ezenfelül az említett rendelet 13. cikkének e) pontja értelmében az Unió elősegíti a nemzetközi műszaki szabványok és az élelmiszerjog összhangjának megteremtését, eközben pedig gondoskodik arról, hogy az Unió területén érvényes, magas szintű védelem szintje ne csökkenhessen.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értékelte a fogyasztókat érintő kockázatokat, és tudományos jelentést (4) készített. Azoknál az eseteknél, amelyek kapcsán a Hatóság esetleges fogyasztói egészségügyi kockázatot azonosított, az Unió fenntartásokat (5) (6) jelentett be a peszticid-szermaradékok Codex-bizottságánál a javasolt CXL-ekkel kapcsolatban. Ez a helyzet állt fenn a következő növényvédő szer/termék kombinációk esetében: acetamiprid (valamennyi termék), klórtalonil (valamennyi termék), klofentezin (valamennyi termék), klotianidin (valamennyi termék), difenokonazol (valamennyi termék), etiprol (valamennyi termék), fenpiroximát (citrom és zöld citrom/lime, pomelo és grépfrút), fluenszulfon (valamennyi termék), imazalil (valamennyi termék), izoprotiolán (valamennyi termék), metkonazol (valamennyi termék), metoprén (valamennyi termék), protiokonazol (valamennyi termék), pidiflumetofen (valamennyi termék), piraszulfotol (valamennyi termék), piraziflumid (valamennyi termék), kvinoxifen (valamennyi termék), spinetoram (zöld és fekete tea), spiropidion (valamennyi termék), tebukonazol (valamennyi termék), tiametoxam (valamennyi termék), trifloxistrobin (valamennyi termék) és trinexapak-etil (valamennyi termék). |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értékelte a fogyasztókat érintő kockázatokat, és tudományos jelentést (4) készített. Azoknál az eseteknél, amelyek kapcsán a Hatóság esetleges fogyasztói egészségügyi kockázatot azonosított, az Unió fenntartásokat (5) (6) jelentett be a peszticid-szermaradékok Codex-bizottságánál a javasolt CXL-ekkel kapcsolatban. Ez a helyzet állt fenn a következő növényvédő szer/termék kombinációk esetében: acetamiprid (valamennyi termék), klórtalonil (valamennyi termék), klofentezin (valamennyi termék), klotianidin (valamennyi termék), difenokonazol (valamennyi termék), etiprol (valamennyi termék), fenpiroximát (citrom és zöld citrom/lime, pomelo és grépfrút), fluenszulfon (valamennyi termék), imazalil (valamennyi termék), izoprotiolán (valamennyi termék), metkonazol (valamennyi termék), metoprén (valamennyi termék), protiokonazol (valamennyi termék), pidiflumetofen (valamennyi termék), piraszulfotol (valamennyi termék), piraziflumid (valamennyi termék), kvinoxifen (valamennyi termék), spinetoram (zöld és fekete tea), spiropidion (valamennyi termék), tebukonazol (valamennyi termék), tiametoxam (valamennyi termék), trifloxistrobin (valamennyi termék) és trinexapak-etil (valamennyi termék).

| (5) | Azok a CXL-ek, amelyekkel kapcsolatban az Unió nem jelentett be fenntartást a peszticid-szermaradékok Codex-bizottságánál, mivel a Hatóság nem azonosított vonatkozásukban az uniós fogyasztókat érintő kockázatokat, biztonságosnak tekinthetők. Ez a helyzet a bixafenre, a ciprodinilre, a fenhexamidra, a fenpikoxamidra, a fenpiroximátra, a flutianilra, az izoxaflutolra, a mandipropamidra, a metoxifenozidra és a spinetoramra vonatkozó egyes CXL-ek esetében. Ezeket a CXL-eket ezért fel kell venni a 396/2005/EK rendeletbe, kivéve, ha olyan termékekre vonatkoznak, amelyek nem szerepelnek az említett rendelet I. mellékletében, vagy amennyiben a jelenlegi MRL-eknél alacsonyabbak. Ezért a fluopiramra vonatkozó MRL-eket nem kell módosítani. |
| --- | --- |

(5)

Azok a CXL-ek, amelyekkel kapcsolatban az Unió nem jelentett be fenntartást a peszticid-szermaradékok Codex-bizottságánál, mivel a Hatóság nem azonosított vonatkozásukban az uniós fogyasztókat érintő kockázatokat, biztonságosnak tekinthetők. Ez a helyzet a bixafenre, a ciprodinilre, a fenhexamidra, a fenpikoxamidra, a fenpiroximátra, a flutianilra, az izoxaflutolra, a mandipropamidra, a metoxifenozidra és a spinetoramra vonatkozó egyes CXL-ek esetében. Ezeket a CXL-eket ezért fel kell venni a 396/2005/EK rendeletbe, kivéve, ha olyan termékekre vonatkoznak, amelyek nem szerepelnek az említett rendelet I. mellékletében, vagy amennyiben a jelenlegi MRL-eknél alacsonyabbak. Ezért a fluopiramra vonatkozó MRL-eket nem kell módosítani.

| (6) | A Hatóság tudományos jelentése alapján és a 396/2005/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésében felsorolt lényeges tényezőket figyelembe véve az MRL-ekkel kapcsolatban kért megfelelő módosítások teljesítik az említett cikkben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság tudományos jelentése alapján és a 396/2005/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésében felsorolt lényeges tényezőket figyelembe véve az MRL-ekkel kapcsolatban kért megfelelő módosítások teljesítik az említett cikkben foglalt követelményeket.

| (7) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-701-45%252FFinal%252520Report%252520CAC45%252FCompiled%2BREP22_CAC.pdf

2

A FAO és a WHO közös élelmiszerszabvány-programjával foglalkozó Codex Alimentarius Bizottság, III. függelék. Negyvenötödik ülés (virtuális), 2022. november 21–25., december 12–13. és 19., valamint 2023. február 6.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

3

(4)  Scientific support for preparing an EU position for the 53rd Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR) (Tudományos alátámasztó munka a peszticid-szermaradékok Codex-bizottságának (CCPR) 53. ülésén képviselendő uniós álláspont előkészítéséhez). EFSA Journal 2022;20(9):7521.

4

(5)  Az Európai Unió megjegyzései a Codex CX/PR 22/53/5 dokumentumhoz:https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-53%252FCRDs%252Fpr53_crd13revx.pdf.

5

(6)  Jelentés a peszticid-szermaradékok Codex-bizottságának 53. üléséről (REP22/PR53): https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-53%252FREPORT%252FFINAL%2BREPORT%252FREP22_PR53e.pdf.

6

---

MELLÉKLET

A 396/2005/EK rendelet II. mellékletében a bixafenre, a ciprodinilre, a fenhexamidra, a fenpikoxamidra, a fenpiroximátra, a flutianilra, az izoxaflutolra, a mandipropamidra, a metoxifenozidra és a spinetoramra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

„
  Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

| Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók
   (1) | Bixafen (R) (F) | Ciprodinil (R) (F) | Fenhexamid (F) | Fenpikoxamid (R) (F) | Fenpiroximát (R) (F) | Flutianil | Izoxaflutol (izoxaflutol és diketonitril metabolitja összesen, izoxaflutolban kifejezve) | Mandipropamid (izomerhányadtól függetlenül) | Metoxifenozid (F) | Spinetoram (spinetoram-J és spinetoram-L összesen) (F) (A) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) |
| 0100000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK | 0,01  ((*)) | | | | | | 0,02  ((*)) | | | |
| 0110000 | Citrusfélék | | 0,02  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,5 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | |
| 0110010 | Grapefruitfélék | | | | | (+) | | | 0,2 | | 0,02  ((*)) |
| 0110020 | Narancs | | | | | (+) | | | 0,4 | | 0,07 |
| 0110030 | Citrom | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0110040 | Zöld citrom/lime | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0110050 | Mandarin | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,15 |
| 0110990 | Egyéb (2) | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek | | | 0,02  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,05 | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,1 | 0,02  ((*)) |
| 0120010 | Mandula | | 0,02  ((*))(+) | | | | | | | | (+) |
| 0120020 | Paradió/brazil dió | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120030 | Kesu/kesudió | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120040 | Gesztenye | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120050 | Kókuszdió | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120060 | Mogyoró | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120080 | Pekándió | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120090 | Fenyőmag | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120100 | Pisztácia | | 0,02  ((*)) | | | | | | | | (+) |
| 0120110 | Dió | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120990 | Egyéb (2) | | 0,04 | | | | | | | | |
| 0130000 | Almatermésűek | | 2 | | 0,01  ((*)) | | | | 0,01  ((*)) | | 0,15 |
| 0130010 | Alma | | | 0,01  ((*)) | | 0,3 (+) | 0,15 | | | 0,01  ((*)) | (+) |
| 0130020 | Körte | | | 6 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | (+) |
| 0130030 | Birsalma | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130040 | Naspolya | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130050 | Japán naspolya | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130990 | Egyéb (2) | | | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | |
| 0140000 | Csonthéjasok | | 2 | | 0,01  ((*)) | | | | 0,01  ((*)) | | |
| 0140010 | Sárgabarack/kajszi | | | 10 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | 0,2 (+) |
| 0140020 | Cseresznye | | | 7 | | 2 (+) | 0,4 | | | 2 | 2 |
| 0140030 | Őszibarack | | | 10 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | 0,3 |
| 0140040 | Szilva | | | 2 | | 0,1 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | 0,02  ((*)) |
| 0140990 | Egyéb (2) | | | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | 0,02  ((*)) |
| 0150000 | Bogyósgyümölcsűek | | | | 0,01  ((*)) | | | | | | |
| 0151000 | a) | Szőlő |

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók
   (1)

Bixafen (R) (F)

Ciprodinil (R) (F)

Fenhexamid (F)

Fenpikoxamid (R) (F)

Fenpiroximát (R) (F)

Flutianil

Izoxaflutol (izoxaflutol és diketonitril metabolitja összesen, izoxaflutolban kifejezve)

Mandipropamid (izomerhányadtól függetlenül)

Metoxifenozid (F)

Spinetoram (spinetoram-J és spinetoram-L összesen) (F) (A)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

0100000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0110000

Citrusfélék

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,5 (+)

0,01  ((*))

2

0110010

Grapefruitfélék

(+)

0,2

0,02  ((*))

0110020

Narancs

(+)

0,4

0,07

0110030

Citrom

(+)

0,5

0,02  ((*))

0110040

Zöld citrom/lime

(+)

0,5

0,02  ((*))

0110050

Mandarin

(+)

0,5

0,15

0110990

Egyéb (2)

(+)

0,5

0,02  ((*))

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,05

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,1

0,02  ((*))

0120010

Mandula

0,02  ((*))(+)

(+)

0120020

Paradió/brazil dió

0,04

(+)

0120030

Kesu/kesudió

0,04

(+)

0120040

Gesztenye

0,04

(+)

0120050

Kókuszdió

0,04

(+)

0120060

Mogyoró

0,04

(+)

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0,04

(+)

0120080

Pekándió

0,04

(+)

0120090

Fenyőmag

0,04

(+)

0120100

Pisztácia

0,02  ((*))

(+)

0120110

Dió

0,04

(+)

0120990

Egyéb (2)

0,04

0130000

Almatermésűek

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,15

0130010

Alma

0,01  ((*))

0,3 (+)

0,15

0,01  ((*))

(+)

0130020

Körte

6

0,3 (+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

(+)

0130030

Birsalma

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130040

Naspolya

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130050

Japán naspolya

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0140000

Csonthéjasok

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0140010

Sárgabarack/kajszi

10

0,3 (+)

0,01  ((*))

2

0,2 (+)

0140020

Cseresznye

7

2 (+)

0,4

2

2

0140030

Őszibarack

10

0,3 (+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,3

0140040

Szilva

2

0,1 (+)

0,01  ((*))

2

0,02  ((*))

0140990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0150000

Bogyósgyümölcsűek

0,01  ((*))

0151000

a)

Szőlő

3

15

0,3

0,7

2

1

0,4

0151010

Csemegeszőlő

(+)

(+)

0151020

Borszőlő

(+)

(+)

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

Szamóca

5

10

0,3

0,3

0,01  ((*))

2

0,2

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

c)

Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek

15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1

0153010

Feketeszeder

3

0,7 (+)

(+)

0153020

Hamvas szeder

0,02  ((*))

0,5 (+)

(+)

0153030

Málna (piros és sárga)

3

1,5 (+)

0153990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyósgyümölcsűek

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0154010

Fürtös áfonya

8

20

0,4 (+)

4

0,4

0154020

Tőzegáfonya

8

20

0,5 (+)

0,7

0,4 (+)

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

8

20

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,5

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

8

20

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154050

Csipkebogyó

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154060

Faeper (fekete és fehér)

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

3

15

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154080

Fekete bodza

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154990

Egyéb (2)

3

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,4

0160000

Egyéb gyümölcsök

0,01  ((*))

0161000

| a) | ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

ehető héjúak

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0161010

Datolya

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161020

Füge

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161030

Étkezési olajbogyó

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,07 (+)

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0,02  ((*))

0,5

0,02  ((*))

0161050

Karambola/uborkafa

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

2

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

kisebbek, nem ehető héjúak

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

15

0,02  ((*))

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0,01  ((*))

0,015

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0,01  ((*))

0,4

0162040

Töviskörte/fügekaktusz

0,01  ((*))

0,5

0162050

Csillagalma

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

nagyobbak, nem ehető héjúak

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0163010

Avokádó

1

0,01  ((*))

0,2

0,7

0163020

Banán

0,02  ((*))

0,15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163030

Mangó

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163040

Papája

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1

0163050

Gránátalma

5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,6

0163060

Csirimojó/krémalma

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163070

Guáva/guajava

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163080

Ananász

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163090

Kenyérgyümölcs

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163100

Durián

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163110

Tüskés annóna

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

0210000

Gyökér- és gyökgumós zöldségek

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0211000

| a) | burgonya |
| --- | --- |

a)

burgonya

0,06

0,02  ((*))

0,05

0,1

0,01  ((*))

0212000

| b) | trópusi gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

trópusi gyökér- és gumós zöldségek

0,06

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0,01  ((*))

0212020

Édesburgonya/batáta

0,02

0212030

Jamszgyökér

0,01  ((*))

0212040

Nyílgyökér

0,01  ((*))

0212990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével

0,09

0,01  ((*))

0213010

Cékla

(+)

1,5

0,1

0,01  ((*))

0213020

Sárgarépa

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,5

0213030

Gumós zeller

(+)

0,3

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213040

Torma

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213050

Csicsóka

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213060

Pasztinák/paszternák

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213070

Petrezselyemgyökér

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213080

Retek

(+)

0,3

0,3

0,4

0213090

Bakszakáll

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213100

Karórépa

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213110

Tarlórépa

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0220000

Hagymafélék

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0220010

Fokhagyma

0,07

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0220020

Vöröshagyma

0,3

3

0,1 (+)

0,02  ((*))

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

0,07

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

0,8

0,01  ((*))

7 (+)

0,8

0220990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0231000

| a) | burgonyafélék és mályvafélék |
| --- | --- |

a)

burgonyafélék és mályvafélék

0,01  ((*))

0231010

Paradicsom

1,5

2

0,3

3 (+)

0,6

0,06

0231020

Étkezési paprika

1,5

3

0,3 (+)

1

2

0,4

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

1,5

2

0,3

3

0,6 (+)

0,05

0231040

Okra/bámia

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0231990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

kabakosok – ehető héjúak

0,5

1

0,08

0,3

0,06

0232010

Uborka

(+)

0,03

0,2

0232020

Apró uborka

(+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0232030

Cukkini

(+)

0,03

0,2 (+)

0232990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0233000

| c) | kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

kabakosok – nem ehető héjúak

0,6

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,03

0233010

Dinnye

0,5

0,3

0233020

Sütőtök

0,3

0,3

0233030

Görögdinnye

0,3

0,01  ((*))

0233990

Egyéb (2)

0,3

0,01  ((*))

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

csemegekukorica

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

egyéb termésükért termesztett zöldségek

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

virágukért termesztett káposztafélék

2

0241010

Brokkoli

2

0241020

Karfiol

0,3

0241990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

fejképző káposztafélék

0242010

Kelbimbó

0,02  ((*))

0,2

0242020

Fejeskáposzta

0,7

3

0242990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

leveles káposzta

0,02  ((*))

25

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

0243020

Kel

0243990

Egyéb (2)

0244000

| d) | karalábé |
| --- | --- |

d)

karalábé

0,02  ((*))

0,1

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

saláta és egyéb salátafélék

0,01  ((*))

15

50

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0251010

Galambbegysaláta

4

4

0251020

Fejessaláta-félék

4

1,5

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

4

4

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

4

4

0251060

Borsmustár/rukkola

4

4

0251070

Vörös mustár

4

4

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

4

4

0251990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0252000

| b) | spenót és hasonló levelek |
| --- | --- |

b)

spenót és hasonló levelek

0,01  ((*))

15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

4

0252010

Spenótfélék

0,9

0252020

Kövér porcsin

4

0252030

Mangold

1,5

0252990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajták |
| --- | --- |

c)

szőlőlevél és hasonló fajták

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

vízitorma

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

cikóriasaláta

0,01  ((*))

0,06

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,15

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0256000

| f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- |

f)

fűszernövények és ehető virágok

0,02  ((*))

40

50

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

30

4

0256010

Turbolya

4

0256020

Metélőhagyma

4

0256030

Zellerlevél

4

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

4

0256050

Zsálya

4

0256060

Rozmaring

4

0256070

Kakukkfű

4

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

80

0256090

Babérlevél

4

0256100

Tárkony

4

0256990

Egyéb (2)

4

0260000

Hüvelyes zöldségek

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0260010

Bab (hüvelyben)

2

15

0,7 (+)

1

2

0,05

0260020

Bab (hüvely nélkül)

0,08

0,01  ((*))

0,05

0,01  ((*))

0,3

0,02  ((*))

0260030

Borsó (hüvelyben)

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

2

0,02  ((*))

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

0,08

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,3

0,3

0,02  ((*))

0260050

Lencse

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0260990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0270010

Spárga

0,02  ((*))

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270030

Szárzeller

30

0,01  ((*))

20

0,02  ((*))

0270040

Olasz édeskömény

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270050

Articsóka

4

0,01  ((*))

0,3

0,02  ((*))

0270060

Póréhagyma

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,05

0270070

Rebarbara

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270080

Bambuszrügy

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0280010

Termesztett gomba

0280020

Vadgomba

0280990

Moha és zuzmó

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0300000

HÜVELYESEK

0,04

0,2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0300010

Bab

0,5

0300020

Lencse

0,01  ((*))

0300030

Borsó

5

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0,01  ((*))

0300990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0401000

Olajos magvak

0,02  ((*))

0401010

Lenmag

0,05

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,03

0401030

Mák

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401040

Szezámmag

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401050

Napraforgómag

3

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401060

Repcemag

0,08

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401070

Szójabab

0,08

0,3

0,04

0,01  ((*))

(+)

0401080

Mustármag

0,05

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401090

Gyapotmag

0,3

0,02  ((*))

0,02  ((*))

7

(+)

0401100

Tökmag

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401110

Pórsáfránymag

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401120

Borágó magja

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401130

Gomborkamag

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401140

Kendermag

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401150

Ricinusbab

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

0,06 (+)

0402020

Olajpálma magja

0,02  ((*))

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0,02  ((*))

0402040

Kapok

0,02  ((*))

0402990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0500000

GABONAFÉLÉK

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0500010

Árpa

1,5

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500030

Kukorica

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

(+)

0500040

Köles

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500050

Zab

0,4

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500060

Rizs

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

(+)

0500070

Rozs

0,05

0,5

0,6

0,01  ((*))

0500080

Cirok

2

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500090

Búza

0,3

0,5

0,6

0,01  ((*))

0500990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,1  ((*))

0610000

Tea

0,05  ((*))

0,1  ((*))

8

0,05  ((*))

80

0620000

Kávébab

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,15

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

virág

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0631010

Kamilla

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0631030

Rózsa

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0631050

Kislevelű hárs

0631990

Egyéb (2)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

levelek és fűszernövények

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0632010

Kerti szamóca

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0632030

Maté

0632990

Egyéb (2)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

gyökér

0,9

0633010

Macskagyökér

(+)

1,5 (+)

0633020

Ginszeng

(+)

3 (+)

0633990

Egyéb (2)

1,5 (+)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

a növény bármely más részei

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0640000

Kakaóbab

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,06

0,05  ((*))

0650000

Szentjánoskenyér

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0700000

KOMLÓ

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

15 (+)

0,05  ((*))

0,1  ((*))

90

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0800000

FŰSZEREK

0810000

Mag

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0810010

Ánizsmag

0810020

Fekete kömény

0810030

Zeller

0810040

Koriander/kerti koriander

0810050

Kömény

0810060

Kapor

0810070

Édeskömény

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb (2)

0820000

Termés

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0820010

Szegfűbors

0820020

Szecsuáni bors

0820030

Kömény

0820040

Kardamom

0820050

Borókabogyó

0820060

Borsfélék (fekete, zöld és fehér)

0820070

Vanília

0820080

Tamarinduszgyümölcs

0820990

Egyéb (2)

0830000

Kéreg

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0830010

Fahéj

0830990

Egyéb (2)

0840000

Gyökér és rizóma

0840010

Édesgyökér

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0840020

Gyömbér (10)

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0840040

Torma (11)

0840990

Egyéb (2)

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0850000

Bimbó

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0850010

Szegfűszeg

0850020

Kapribogyó

0850990

Egyéb (2)

0860000

Virágbibe

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb (2)

0870000

Magköpeny

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0870990

Egyéb (2)

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0900010

Cukorrépagyökér

0,09 (+)

0,3

0900020

Cukornád

0,01  ((*))

0,015

0900030

Cikóriagyökér

0,09 (+)

0,01  ((*))

0900990

Egyéb (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000

Áruk a következő állatokból

(+)

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1011000

| a) | sertés |
| --- | --- |

a)

sertés

0,02  ((*))(+)

1011010

Izom

0,8

(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1011020

Zsír

2

(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1011030

Máj

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011040

Vese

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1012000

| b) | szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

szarvasmarha

1012010

Izom

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1012020

Zsír

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

(+)

1012030

Máj

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

(+)

1012040

Vese

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

(+)

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1012990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1013000

| c) | juh |
| --- | --- |

c)

juh

1013010

Izom

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1013020

Zsír

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1013030

Máj

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013040

Vese

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1014000

| d) | kecske |
| --- | --- |

d)

kecske

1014010

Izom

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1014020

Zsír

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1014030

Máj

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014040

Vese

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

lófélék

1015010

Izom

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1015020

Zsír

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3

(+)

1015030

Máj

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

(+)

1015040

Vese

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

(+)

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1015990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1016000

| f) | baromfi |
| --- | --- |

f)

baromfi

0,02  ((*))(+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1016010

Izom

0,02  ((*))

(+)

0,02  ((*))

(+)

1016020

Zsír

0,05

(+)

0,02  ((*))

(+)

(+)

1016030

Máj

0,05

(+)

0,2

(+)

(+)

1016040

Vese

0,02  ((*))

0,2

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,05

(+)

0,2

1016990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

(+)

0,02  ((*))

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

egyéb szárazföldi haszonállatok

1017010

Izom

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1017020

Zsír

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3

1017030

Máj

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017040

Vese

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017990

Egyéb (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1020000

Tej

0,2

0,02  ((*))(+)

0,01  ((*))

0,015

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,05 (+)

0,02  ((*))

1020010

Szarvasmarha

(+)

(+)

1020020

Juh

(+)

(+)

1020030

Kecske

(+)

(+)

1020040

Ló

(+)

1020990

Egyéb (2)

(+)

1030000

Madártojás

0,05

0,02  ((*))(+)

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

0,02  ((*))

1030010

Csirke

(+)

(+)

(+)

1030020

Kacsa

(+)

(+)

(+)

1030030

Liba

(+)

(+)

(+)

1030040

Fürj

(+)

(+)

(+)

1030990

Egyéb (2)

(+)

(+)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek (7)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

1050000

Kétéltűek és hüllők

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1100000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – HALAK, HALTERMÉKEK ÉS EGYÉB TENGERI ÉS ÉDESVÍZI ÉLELMISZERIPARI TERMÉKEK (8)

1200000

KIZÁRÓLAG ÁLLATI TAKARMÁNY-ELŐÁLLÍTÁSBAN HASZNÁLT NÖVÉNYI TERMÉKEK VAGY EZEK RÉSZEI (8)

1300000

FELDOLGOZOTT ÉLELMISZEREK (9)

Bixafen (R) (F)

(R) = a szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző: Bixafen – kód: 1000000, kivéve 1040000: bixafen és dezmetil-bixafen összesen, bixafenben kifejezve

(F) = zsírban oldódó

A vetésforgóban termesztett növényekre vonatkozóan megállapított MRL.

0213010 Cékla

0213020 Sárgarépa

0213030 Gumós zeller

0213040 Torma

0213050 Csicsóka

0213060 Pasztinák/paszternák

0213070 Petrezselyemgyökér

0213080 Retek

0213090 Bakszakáll

0213100 Karórépa

0213110 Tarlórépa

0633010 Macskagyökér

0633020 Ginszeng

0900010 Cukorrépagyökér

0900030 Cikóriagyökér

Ciprodinil (R) (F)

(R) = a szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző: Ciprodinil – kód: 1000000, kivéve 1020000, 1040000: Ciprodinil (ciprodinil és [szabad] CGA 304075 összesen, ciprodinilben kifejezve)\n\rCyprodinil-1020000: Ciprodinil (ciprodinil és [szabad és konjugált] CGA 304075 összesen, ciprodinilben kifejezve)

(F) = zsírban oldódó

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az analitikai és/vagy megerősítő módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2017. március 14-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0120010 Mandula

0633000 c) gyökér

0633010 Macskagyökér

0633020 Ginszeng

0633990 Egyéb (2)

0840010 Édesgyökér

0840030 Kurkuma/indiai sáfrány

0840990 Egyéb (2)

1000000 ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000 Áruk a következő állatokból

1011000 a) sertés

1011010 Izom

1011020 Zsír

1011030 Máj

1011040 Vese

1011050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1011990 Egyéb (2)

1012000 b) szarvasmarha

1012010 Izom

1012020 Zsír

1012030 Máj

1012040 Vese

1012050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1012990 Egyéb (2)

1013000 c) juh

1013010 Izom

1013020 Zsír

1013030 Máj

1013040 Vese

1013050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1013990 Egyéb (2)

1014000 d) kecske

1014010 Izom

1014020 Zsír

1014030 Máj

1014040 Vese

1014050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1014990 Egyéb (2)

1015000 e) lófélék

1015010 Izom

1015020 Zsír

1015030 Máj

1015040 Vese

1015050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1015990 Egyéb (2)

1016000 f) baromfi

1016010 Izom

1016020 Zsír

1016030 Máj

1016050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1016990 Egyéb (2)

1017000 g) egyéb szárazföldi haszonállatok

1017010 Izom

1017020 Zsír

1017030 Máj

1017040 Vese

1017050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1017990 Egyéb (2)

1020000 Tej

1020010 Szarvasmarha

1020020 Juh

1020030 Kecske

1030000 Madártojás

1030010 Csirke

1030020 Kacsa

1030030 Liba

1030040 Fürj

1030990 Egyéb (2)

Fenhexamid (F)

(F) = zsírban oldódó

Fenpikoxamid (R) (F)

(R) = a szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző: Fenpikoxamid – kód: 1000000, kivéve: 1040000: X12326349 fenpikoxamidban kifejezve

(F) = zsírban oldódó

Fenpiroximát (R) (F)

(R) = a szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző: Fenpiroximát – kódok: 1012030, 1012040, 1013030, 1013040, 1014030, 1014040, 1015030, 1015040, 1017030, 1017040: Fenpiroximát (M-3 metabolit, fenpiroximátban kifejezve (F))

(F) = zsírban oldódó

(A) (A) Az uniós referencialaboratóriumok megállapították, hogy az M-3 metabolit referenciaszabványa kereskedelmi forgalomban nem áll rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálatakor a Bizottság figyelembe fogja venni, hogy az első mondatban említett referenciaszabvány 2018. április 7-ig kereskedelmi forgalomban rendelkezésre áll-e, vagy ha az említett időpontig nem elérhető kereskedelmi forgalomban, akkor ennek a tényét.

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal és a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2019. április 7-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0110000 Citrusfélék

0110010 Grapefruit

0110020 Narancs

0110030 Citrom

0110040 Zöld citrom/lime

0110050 Mandarin

0110990 Egyéb (2)

0130010 Alma

0130020 Körte

0140010 Sárgabarack/kajszi

0140020 Cseresznye

0140040 Szilva

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2019. április 7-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0130030 Birsalma

0130040 Naspolya

0130050 Japán naspolya

0140030 Őszibarack

0151010 Csemegeszőlő

0151020 Borszőlő

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a vetésforgóban termesztett növénykultúrák anyagcseréjével és a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2019. április 7-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0153010 Feketeszeder

0153030 Málna (piros és sárga)

0154010 Fürtös áfonya

0154030 Ribiszke (fekete, piros és fehér)

0154040 Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

0154050 Csipkebogyó

0154060 Faeper (fekete és fehér)

0154070 Azarólgalagonya/franciagalagonya

0154080 Fekete bodza

0260010 Bab (hüvelyben)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal, a vetésforgóban termesztett növénykultúrák anyagcseréjével és a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2019. április 7-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0153020 Hamvas szeder

0154020 Tőzegáfonya

0231020 Étkezési paprika

0232010 Uborka

0232020 Apró uborka

0232030 Cukkini

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az anyagcserével, az analitikai módszerekkel, a vetésforgóban termesztett növénykultúrák anyagcseréjével és a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2019. április 7-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0700000 KOMLÓ

Izoxaflutol (izoxaflutol és diketonitril metabolitja összesen, izoxaflutolban kifejezve)

(O) Az RPA 202248 megegyezik a 2-ciano-3-ciklopropil-1-(2-metilszulfonil-4-trifluorometilfenil)-propán-1,3-dionnal. RPA 203328 a 2-methanesulfonyl-4-trifluoromethylbenzoic sav.

Mandipropamid (izomerhányadtól függetlenül)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a metabolitok toxicitásával kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információkat, amennyiben azokat 2021. július 11-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0220020 Vöröshagyma

0220040 Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információkat, amennyiben azokat 2021. július 11-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0231010 Paradicsom

0232030 Cukkini

Metoxifenozid (F)

(F) = zsírban oldódó

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információkat, amennyiben azokat 2017. július 1-jéig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0231030 Padlizsán/tojásgyümölcs

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információkat, amennyiben azokat 2017. július 1-jéig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

1011000 a) sertés

1011010 Izom

1011020 Zsír

1011030 Máj

1011040 Vese

1011050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1011990 Egyéb (2)

1012000 b) szarvasmarha

1012010 Izom

1012020 Zsír

1012030 Máj

1012040 Vese

1012050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1012990 Egyéb (2)

1013000 c) juh

1013010 Izom

1013020 Zsír

1013030 Máj

1013040 Vese

1013050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1013990 Egyéb (2)

1014000 d) kecske

1014010 Izom

1014020 Zsír

1014030 Máj

1014040 Vese

1014050 Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1014990 Egyéb (2)

1016010 Izom

1016020 Zsír

1016030 Máj

1020000 Tej

1020010 Szarvasmarha

1020020 Juh

1020030 Kecske

1020040 Ló

1020990 Egyéb (2)

1030000 Madártojás

1030010 Csirke

1030020 Kacsa

1030030 Liba

1030040 Fürj

1030990 Egyéb (2)

Spinetoram (spinetoram-J és spinetoram-L összesen) (F) (A)

(F) = zsírban oldódó

(A) Az uniós referencialaboratóriumok megállapították, hogy a spinetoram-J és a spinetoram-L referenciaszabványa nem áll rendelkezésre kereskedelmi forgalomban. Az MRL-ek felülvizsgálatakor a Bizottság figyelembe fogja venni, hogy az első mondatban említett referenciaszabvány 2022. július 7-ig kereskedelmi forgalomban rendelkezésre áll-e, vagy ha az említett időpontig nem elérhető kereskedelmi forgalomban, akkor ennek a tényét.

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2025. június 2-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0120010 Mandula

0120020 Paradió/brazil dió

0120030 Kesu/kesudió

0120040 Gesztenye

0120050 Kókuszdió

0120060 Mogyoró

0120070 Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0120080 Pekándió

0120090 Fenyőmag

0120100 Pisztácia

0120110 Dió

0161030 Étkezési olajbogyó

0401070 Szójabab

0401090 Gyapotmag

0402010 Olajbogyó olajkinyerésre

0500030 Kukorica

0500060 Rizs

1012020 Zsír

1012030 Máj

1012040 Vese

1015020 Zsír

1015030 Máj

1015040 Vese

1016020 Zsír

1016030 Máj

1030010 Csirke

1030020 Kacsa

1030030 Liba

1030040 Fürj

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben azokat 2025. június 2-ig benyújtják, vagy az információk benyújtásának elmaradása esetén azok hiányát.

0130010 Alma

0130020 Körte

0130030 Birsalma

0130040 Naspolya

0130050 Japán naspolya

0140010 Sárgabarack/kajszi

0151010 Csemegeszőlő

0151020 Borszőlő

0153010 Feketeszeder

0153020 Hamvas szeder

0154020 Tőzegáfonya

0154040 Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

0154050 Csipkebogyó

0154060 Faeper (fekete és fehér)

0154070 Azarólgalagonya/franciagalagonya

0154080 Fekete bodza”

---

((*))  Az analitikai kimutathatóság alsó határát mutatja.

(*)

(1)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.

1

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1070 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 1.)

a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, 17. cikkére és 50. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 952/2013/EU rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamok vámhatóságai között, illetve a gazdálkodók és a tagállamok vámhatóságai között zajló, az uniós vámjogszabályok által megkövetelt minden információcserének – például árunyilatkozatok, kérelmek vagy határozatok cseréjének – és az ilyen adatok tárolásának elektronikus adatfeldolgozási eljárás igénybevételével kell történnie. |
| --- | --- |

(1)

A 952/2013/EU rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamok vámhatóságai között, illetve a gazdálkodók és a tagállamok vámhatóságai között zajló, az uniós vámjogszabályok által megkövetelt minden információcserének – például árunyilatkozatok, kérelmek vagy határozatok cseréjének – és az ilyen adatok tárolásának elektronikus adatfeldolgozási eljárás igénybevételével kell történnie.

| (2) | Az (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozat (2) rendelkezik a Vámkódex alkalmazásához szükséges, az említett végrehajtási határozat mellékletének II. szakaszában felsorolt projektek révén kifejlesztendő elektronikus rendszerek megvalósítására vonatkozó munkaprogram létrehozásáról. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozat (2) rendelkezik a Vámkódex alkalmazásához szükséges, az említett végrehajtási határozat mellékletének II. szakaszában felsorolt projektek révén kifejlesztendő elektronikus rendszerek megvalósítására vonatkozó munkaprogram létrehozásáról.

| (3) | Meg kell határozni az elektronikus rendszerek működésének lényeges technikai szabályait, ezen belül a fejlesztésre, a tesztelésre és a telepítésre, valamint az elektronikus rendszerek karbantartására és módosítására vonatkozó rendelkezéseket. Indokolt további intézkedéseket meghatározni az adatvédelemre, az adatok naprakésszé tételére, az adatkezelés korlátozására, valamint a rendszerek tulajdonlására és biztonságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell határozni az elektronikus rendszerek működésének lényeges technikai szabályait, ezen belül a fejlesztésre, a tesztelésre és a telepítésre, valamint az elektronikus rendszerek karbantartására és módosítására vonatkozó rendelkezéseket. Indokolt további intézkedéseket meghatározni az adatvédelemre, az adatok naprakésszé tételére, az adatkezelés korlátozására, valamint a rendszerek tulajdonlására és biztonságára vonatkozóan.

| (4) | Az Unió, a tagállamok és a gazdálkodók jogainak és érdekeinek védelme érdekében fontos meghatározni az eljárási szabályokat és az elektronikus rendszerek átmeneti működési zavara esetén alkalmazandó alternatív megoldásokat. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió, a tagállamok és a gazdálkodók jogainak és érdekeinek védelme érdekében fontos meghatározni az eljárási szabályokat és az elektronikus rendszerek átmeneti működési zavara esetén alkalmazandó alternatív megoldásokat.

| (5) | A gazdasági szereplőknek szóló uniós vámügyi portál (EUCTP), amelyet eredetileg az „Uniós Vámkódex – Az engedélyezett gazdálkodók (AEO)”, „Az európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (EBTI)” és az „Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz (INF SP)” projektek révén fejlesztettek ki, egységes hozzáférési pontot hivatott biztosítani a gazdálkodók és más személyek számára, illetve a kapcsolódó rendszerekhez kidolgozott, gazdasági szereplőknek szóló egyedi portálok eléréséhez. |
| --- | --- |

(5)

A gazdasági szereplőknek szóló uniós vámügyi portál (EUCTP), amelyet eredetileg az „Uniós Vámkódex – Az engedélyezett gazdálkodók (AEO)”, „Az európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (EBTI)” és az „Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz (INF SP)” projektek révén fejlesztettek ki, egységes hozzáférési pontot hivatott biztosítani a gazdálkodók és más személyek számára, illetve a kapcsolódó rendszerekhez kidolgozott, gazdasági szereplőknek szóló egyedi portálok eléréséhez.

| (6) | A vámhatósági határozatok rendszere (CDS), amelynek kidolgozására az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Vámhatósági határozatok” projekt keretében került sor, azt a célt szolgálja, hogy kizárólag elektronikus adatkezelési eljárások alkalmazásával az Európai Unió egészében összehangolja a vámhatósági határozat iránti kérelemre, a határozathozatalra és a határozatok kezelésére vonatkozó folyamatokat. Ezért meg kell határozni a szóban forgó elektronikus rendszerre vonatkozó szabályokat. A rendszer alkalmazási körét a rendszer alkalmazásával kérvényezendő, meghozandó és kezelendő vámhatósági határozatok alapján kell meghatározni. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire (a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálra, a vámhatósági határozatokat kezelő központi rendszerre és az ügyféltörzs-alkalmazásra), valamint a nemzeti összetevőkre (a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálra és a vámhatósági határozatokat kezelő nemzeti rendszerre) vonatkozóan azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával. |
| --- | --- |

(6)

A vámhatósági határozatok rendszere (CDS), amelynek kidolgozására az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Vámhatósági határozatok” projekt keretében került sor, azt a célt szolgálja, hogy kizárólag elektronikus adatkezelési eljárások alkalmazásával az Európai Unió egészében összehangolja a vámhatósági határozat iránti kérelemre, a határozathozatalra és a határozatok kezelésére vonatkozó folyamatokat. Ezért meg kell határozni a szóban forgó elektronikus rendszerre vonatkozó szabályokat. A rendszer alkalmazási körét a rendszer alkalmazásával kérvényezendő, meghozandó és kezelendő vámhatósági határozatok alapján kell meghatározni. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire (a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálra, a vámhatósági határozatokat kezelő központi rendszerre és az ügyféltörzs-alkalmazásra), valamint a nemzeti összetevőkre (a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálra és a vámhatósági határozatokat kezelő nemzeti rendszerre) vonatkozóan azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával.

| (7) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „A gazdasági szereplők közvetlen hozzáférése az európai információs rendszerekhez (felhasználók egységes kezelése és digitális aláírás)” projekt keretében kifejlesztett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM&DS) feladata a gazdálkodókra és más személyekre vonatkozó hitelesítési és hozzáférés-hitelesítési eljárás kezelése. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer alkalmazási körére és jellemzőire vonatkozóan a rendszer különböző összetevőinek (közös és nemzeti összetevők), valamint azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „A gazdasági szereplők közvetlen hozzáférése az európai információs rendszerekhez (felhasználók egységes kezelése és digitális aláírás)” projekt keretében kifejlesztett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM&DS) feladata a gazdálkodókra és más személyekre vonatkozó hitelesítési és hozzáférés-hitelesítési eljárás kezelése. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer alkalmazási körére és jellemzőire vonatkozóan a rendszer különböző összetevőinek (közös és nemzeti összetevők), valamint azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával.

| (8) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF)” projekt révén korszerűsített európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási (EBTI) rendszer célja, hogy kizárólag elektronikus adatkezelési eljárások alkalmazásával hozzáigazítsa a KTF-határozatok iránti kérelemre, a határozathozatalra és a határozatok kezelésére vonatkozó folyamatokat a Vámkódex követelményeihez. Ezért meg kell határozni a szóban forgó rendszerre vonatkozó szabályokat. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire (a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálra, a központi EBTI-rendszerre és a KTF-használat nyomon követésére), valamint a nemzeti összetevőkre (a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálra és a nemzeti KTF-rendszerre) vonatkozóan azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával. Ezenkívül a projekt meg kívánja könnyíteni a kötelező KTF-használat nyomon követését, valamint a KTF további felhasználhatóságának nyomon követését és kezelését. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF)” projekt révén korszerűsített európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási (EBTI) rendszer célja, hogy kizárólag elektronikus adatkezelési eljárások alkalmazásával hozzáigazítsa a KTF-határozatok iránti kérelemre, a határozathozatalra és a határozatok kezelésére vonatkozó folyamatokat a Vámkódex követelményeihez. Ezért meg kell határozni a szóban forgó rendszerre vonatkozó szabályokat. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire (a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálra, a központi EBTI-rendszerre és a KTF-használat nyomon követésére), valamint a nemzeti összetevőkre (a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálra és a nemzeti KTF-rendszerre) vonatkozóan azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával. Ezenkívül a projekt meg kívánja könnyíteni a kötelező KTF-használat nyomon követését, valamint a KTF további felhasználhatóságának nyomon követését és kezelését.

| (9) | A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI), amelyet az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszerének korszerűsítése (EORI 2)” projekt fejlesztett tovább, annak a meglévő transzeurópai EORI-rendszernek a korszerűsítésére irányul, amely lehetővé teszi az uniós és harmadik országbeli gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vételét és azonosítását az uniós vámjogszabályok alkalmazásának céljából. Ezért az EORI-rendszer összetevőinek (központi EORI-rendszer és nemzeti EORI-rendszer) és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rendszerre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI), amelyet az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszerének korszerűsítése (EORI 2)” projekt fejlesztett tovább, annak a meglévő transzeurópai EORI-rendszernek a korszerűsítésére irányul, amely lehetővé teszi az uniós és harmadik országbeli gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vételét és azonosítását az uniós vámjogszabályok alkalmazásának céljából. Ezért az EORI-rendszer összetevőinek (központi EORI-rendszer és nemzeti EORI-rendszer) és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rendszerre vonatkozó szabályokat.

| (10) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett, „Uniós Vámkódex – Az engedélyezett gazdálkodók (AEO) rendszerének korszerűsítése” elnevezésű projekt révén korszerűsített AEO-rendszer az AEO-kérelmekkel és -engedélyekkel, valamint azok kezelésével összefüggő üzleti folyamatok javítására irányul. Célja továbbá az AEO-engedélyek és -határozatok esetében használandó elektronikus űrlap alkalmazása, valamint a gazdálkodók számára az EUCTP portál biztosítása, amellyel elektronikus úton nyújthatják be az AEO-kérelmeket és kaphatják meg az AEO-határozatokat. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett, „Uniós Vámkódex – Az engedélyezett gazdálkodók (AEO) rendszerének korszerűsítése” elnevezésű projekt révén korszerűsített AEO-rendszer az AEO-kérelmekkel és -engedélyekkel, valamint azok kezelésével összefüggő üzleti folyamatok javítására irányul. Célja továbbá az AEO-engedélyek és -határozatok esetében használandó elektronikus űrlap alkalmazása, valamint a gazdálkodók számára az EUCTP portál biztosítása, amellyel elektronikus úton nyújthatják be az AEO-kérelmeket és kaphatják meg az AEO-határozatokat. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire vonatkozóan.

| (11) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett ICS2-projekt keretében korszerűsített importellenőrzési rendszer (ICS2) célja az Unióba beléptetett áruk biztonságának és védelmének megerősítése. A rendszer támogatja a belépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak gyűjtését a különböző gazdálkodóktól és a nemzetközi áruellátási láncban tevékenykedő más személyektől. Célja a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek között a belépési gyűjtő árunyilatkozatokra vonatkozó követelmények teljesítéséhez kapcsolódóan zajló információcsere támogatása, közös vagy nemzeti alkalmazásként kifejlesztett, harmonizált gazdasági szereplői interfészen keresztül. Célja továbbá, hogy egy közös adattáron és ahhoz kapcsolódó folyamatokon keresztül támogassa a biztonsági és védelmi kockázatok első beléptető vámhivatalok általi elemzésének valós idejű együttműködésen alapuló végrehajtását, valamint a kockázatelemzési eredményeknek a tagállamok vámhatóságai között zajló, az áruk harmadik országokból történő elindulását és/vagy az Unió vámterületére történő megérkezését megelőző cseréjét. A rendszer támogatja a kockázatelemzés során felismert biztonsági és védelmi kockázatok kezelését célzó vámügyi intézkedéseket, ideértve a vámellenőrzéseket és az ellenőrzések eredményeinek cseréjét, valamint – adott esetben – a gazdálkodók és más személyek értesítését bizonyos, a kockázatok csökkentése érdekében szükséges intézkedéseket illetően. A rendszer támogatja a Vámkódexben említett közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzési területek végrehajtásának a Bizottság és a tagállamok vámhatóságai által történő nyomon követését és értékelését. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett ICS2-projekt keretében korszerűsített importellenőrzési rendszer (ICS2) célja az Unióba beléptetett áruk biztonságának és védelmének megerősítése. A rendszer támogatja a belépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak gyűjtését a különböző gazdálkodóktól és a nemzetközi áruellátási láncban tevékenykedő más személyektől. Célja a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek között a belépési gyűjtő árunyilatkozatokra vonatkozó követelmények teljesítéséhez kapcsolódóan zajló információcsere támogatása, közös vagy nemzeti alkalmazásként kifejlesztett, harmonizált gazdasági szereplői interfészen keresztül. Célja továbbá, hogy egy közös adattáron és ahhoz kapcsolódó folyamatokon keresztül támogassa a biztonsági és védelmi kockázatok első beléptető vámhivatalok általi elemzésének valós idejű együttműködésen alapuló végrehajtását, valamint a kockázatelemzési eredményeknek a tagállamok vámhatóságai között zajló, az áruk harmadik országokból történő elindulását és/vagy az Unió vámterületére történő megérkezését megelőző cseréjét. A rendszer támogatja a kockázatelemzés során felismert biztonsági és védelmi kockázatok kezelését célzó vámügyi intézkedéseket, ideértve a vámellenőrzéseket és az ellenőrzések eredményeinek cseréjét, valamint – adott esetben – a gazdálkodók és más személyek értesítését bizonyos, a kockázatok csökkentése érdekében szükséges intézkedéseket illetően. A rendszer támogatja a Vámkódexben említett közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzési területek végrehajtásának a Bizottság és a tagállamok vámhatóságai által történő nyomon követését és értékelését.

| (12) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Automatizált kiviteli rendszer (AES)” projekt keretében korszerűsített automatizált kiviteli rendszer (AES) célja a meglévő exportellenőrzési rendszer korszerűsítése és a Vámkódexben lefektetett új üzleti és adatkövetelményekkel való összehangolása. A rendszer célja továbbá minden szükséges funkció biztosítása, és részét képezi a támogató rendszerekhez, nevezetesen az új számítógépesített árutovábbítási rendszerhez és a jövedékitermék-szállítási és -felügyeleti rendszerhez szükséges interfészek kialakítása is. Az AES emellett a kivitelre vonatkozó központi vámkezelési funkciók végrehajtását is támogatja. Mivel az AES decentralizált rendszer, a rendszer összetevőinek és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rá vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Automatizált kiviteli rendszer (AES)” projekt keretében korszerűsített automatizált kiviteli rendszer (AES) célja a meglévő exportellenőrzési rendszer korszerűsítése és a Vámkódexben lefektetett új üzleti és adatkövetelményekkel való összehangolása. A rendszer célja továbbá minden szükséges funkció biztosítása, és részét képezi a támogató rendszerekhez, nevezetesen az új számítógépesített árutovábbítási rendszerhez és a jövedékitermék-szállítási és -felügyeleti rendszerhez szükséges interfészek kialakítása is. Az AES emellett a kivitelre vonatkozó központi vámkezelési funkciók végrehajtását is támogatja. Mivel az AES decentralizált rendszer, a rendszer összetevőinek és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rá vonatkozó szabályokat.

| (13) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Az új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS)” projekt keretében korszerűsített új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS) célja az NCTS 4. szakaszának korszerűsítése és a Vámkódexben lefektetett új üzleti és adatkövetelményekkel való összehangolása. A rendszer célja továbbá a Vámkódexben említett új funkciók, valamint a szükséges interfészeknek a támogató rendszerek és az AES révén történő biztosítása. Mivel az NCTS decentralizált rendszer, a rendszer összetevőinek és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rá vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Az új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS)” projekt keretében korszerűsített új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS) célja az NCTS 4. szakaszának korszerűsítése és a Vámkódexben lefektetett új üzleti és adatkövetelményekkel való összehangolása. A rendszer célja továbbá a Vámkódexben említett új funkciók, valamint a szükséges interfészeknek a támogató rendszerek és az AES révén történő biztosítása. Mivel az NCTS decentralizált rendszer, a rendszer összetevőinek és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rá vonatkozó szabályokat.

| (14) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz” projekt keretében kidolgozott INF SP-rendszer célja új transzeurópai rendszer létrehozása az INF adatkezelési folyamatainak, valamint az INF-adatok elektronikus kezelésének a különleges eljárások területén történő előmozdítása és egyszerűsítése érdekében. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire és alkalmazására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz” projekt keretében kidolgozott INF SP-rendszer célja új transzeurópai rendszer létrehozása az INF adatkezelési folyamatainak, valamint az INF-adatok elektronikus kezelésének a különleges eljárások területén történő előmozdítása és egyszerűsítése érdekében. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire és alkalmazására vonatkozóan.

| (15) | Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 36. cikkében említett vámügyi kockázatkezelési rendszer célja a kockázattal kapcsolatos információk tagállami vámhatóságok közötti, illetőleg a tagállami vámhatóságok és a Bizottság közötti cseréjének támogatása a közös kockázatkezelési keretrendszer végrehajtásának támogatása céljából. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 36. cikkében említett vámügyi kockázatkezelési rendszer célja a kockázattal kapcsolatos információk tagállami vámhatóságok közötti, illetőleg a tagállami vámhatóságok és a Bizottság közötti cseréjének támogatása a közös kockázatkezelési keretrendszer végrehajtásának támogatása céljából.

| (16) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (CCI)” projekt keretében kidolgozott, behozatalra vonatkozó központi vámkezelési rendszer célja annak lehetővé tétele, hogy az árukat központi vámkezelés keretében vonják vámeljárás alá, és így a gazdálkodók vámügyi szempontból központosíthassák üzleti tevékenységüket. A vám-árunyilatkozat feldolgozását és az áruk fizikai átengedését össze kell hangolni az érintett vámhivatalok között. Mivel a CCI decentralizált rendszer, a rendszer összetevőinek és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rá vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (CCI)” projekt keretében kidolgozott, behozatalra vonatkozó központi vámkezelési rendszer célja annak lehetővé tétele, hogy az árukat központi vámkezelés keretében vonják vámeljárás alá, és így a gazdálkodók vámügyi szempontból központosíthassák üzleti tevékenységüket. A vám-árunyilatkozat feldolgozását és az áruk fizikai átengedését össze kell hangolni az érintett vámhivatalok között. Mivel a CCI decentralizált rendszer, a rendszer összetevőinek és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rá vonatkozó szabályokat.

| (17) | Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 68–93. cikkében említett regisztrált exportőri rendszer (REX-rendszer) célja, hogy lehetővé tegye az Unióban és egyes, az Unióval kötött preferenciális megállapodással rendelkező harmadik országokban regisztrált exportőrök számára, hogy maguk tanúsíthassák áruik származását. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire és azok alkalmazására vonatkozóan. A REX-rendszeren belül a regisztrált exportőrként való nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolt értesítés útján az exportőrök rendelkezésére kell bocsátani az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 13. cikkében és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 15. cikkében előírt információkat, és az érintettek a nyilvántartásba vétel iránti kérelemmel összefüggésben kezelt személyes adataik tekintetében az (EU) 2016/679 és az (EU) 2018/1725 rendelet III. fejezetével összhangban gyakorolhatják jogaikat. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 68–93. cikkében említett regisztrált exportőri rendszer (REX-rendszer) célja, hogy lehetővé tegye az Unióban és egyes, az Unióval kötött preferenciális megállapodással rendelkező harmadik országokban regisztrált exportőrök számára, hogy maguk tanúsíthassák áruik származását. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire és azok alkalmazására vonatkozóan. A REX-rendszeren belül a regisztrált exportőrként való nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolt értesítés útján az exportőrök rendelkezésére kell bocsátani az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 13. cikkében és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 15. cikkében előírt információkat, és az érintettek a nyilvántartásba vétel iránti kérelemmel összefüggésben kezelt személyes adataik tekintetében az (EU) 2016/679 és az (EU) 2018/1725 rendelet III. fejezetével összhangban gyakorolhatják jogaikat.

| (18) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Az uniós státus igazolása” projekt keretében kifejlesztett, az uniós státus igazolására szolgáló rendszer (PoUS) célja, hogy egy új, transzeurópai rendszert hozzon létre az uniós státusra vonatkozó, T2L/T2LF és vámárumanifeszt (CGM) okmányok formájában rendelkezésre bocsátott igazolások tárolása, kezelése és lekérdezése céljából. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Az uniós státus igazolása” projekt keretében kifejlesztett, az uniós státus igazolására szolgáló rendszer (PoUS) célja, hogy egy új, transzeurópai rendszert hozzon létre az uniós státusra vonatkozó, T2L/T2LF és vámárumanifeszt (CGM) okmányok formájában rendelkezésre bocsátott igazolások tárolása, kezelése és lekérdezése céljából.

| (19) | Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Felügyelet 3” projekt (SURV3) révén korszerűsített felügyeleti rendszer célja a Felügyelet 2+ rendszer korszerűsítése az említett rendszernek a Vámkódex követelményeihez való hozzáigazítása érdekében, például az elektronikus adatfeldolgozási eljárás útján történő standard információcsere, valamint a tagállamoktól szerzett teljes felügyeleti adatkészlet feldolgozásához és elemzéséhez szükséges megfelelő funkciók létrehozása révén. A Bizottság és a tagállamok rendelkezésére álló felügyeleti rendszer adatbányászati kapacitásokat és jelentéstételi funkciókat is tartalmaz. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Felügyelet 3” projekt (SURV3) révén korszerűsített felügyeleti rendszer célja a Felügyelet 2+ rendszer korszerűsítése az említett rendszernek a Vámkódex követelményeihez való hozzáigazítása érdekében, például az elektronikus adatfeldolgozási eljárás útján történő standard információcsere, valamint a tagállamoktól szerzett teljes felügyeleti adatkészlet feldolgozásához és elemzéséhez szükséges megfelelő funkciók létrehozása révén. A Bizottság és a tagállamok rendelkezésére álló felügyeleti rendszer adatbányászati kapacitásokat és jelentéstételi funkciókat is tartalmaz.

| (20) | Az (EU) 2021/414 bizottsági végrehajtási rendelet (6) meghatározza a Vámkódex értelmében történő információcserére és információtárolásra szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályait. Tekintettel arra, hogy a rendeletben számos módosításra lenne szükség ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni azt a tényt, hogy a REX, a PoUS és a SURV3 működése már megkezdődött vagy hamarosan megkezdődik, valamint az átláthatóság érdekében az (EU) 2021/414 végrehajtási rendeletet indokolt hatályon kívül helyezni és új végrehajtási rendelettel helyettesíteni. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2021/414 bizottsági végrehajtási rendelet (6) meghatározza a Vámkódex értelmében történő információcserére és információtárolásra szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályait. Tekintettel arra, hogy a rendeletben számos módosításra lenne szükség ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni azt a tényt, hogy a REX, a PoUS és a SURV3 működése már megkezdődött vagy hamarosan megkezdődik, valamint az átláthatóság érdekében az (EU) 2021/414 végrehajtási rendeletet indokolt hatályon kívül helyezni és új végrehajtási rendelettel helyettesíteni.

| (21) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által megállapított alapelveket, különösképpen a személyes adatok védelméhez való jogot. Amennyiben az uniós vámjogszabályok alkalmazása érdekében személyes adatok elektronikus rendszerekben történő kezelésére van szükség, az (EU) 2016/679 rendeletnek, valamint az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell eljárni. A gazdálkodók és más személyek elektronikus rendszerek által kezelt személyes adatai az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (7) A. melléklete I. címének 1. fejezetében („Adatcsoportok” című táblázat, 3. csoport: Felek), A. melléklete I. címének 2. fejezetében (3. csoport: Felek), B. mellékletének II. címében (13. csoport: Felek) és 12-01. mellékletében meghatározott adatkészletekre korlátozódnak. |
| --- | --- |

(21)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által megállapított alapelveket, különösképpen a személyes adatok védelméhez való jogot. Amennyiben az uniós vámjogszabályok alkalmazása érdekében személyes adatok elektronikus rendszerekben történő kezelésére van szükség, az (EU) 2016/679 rendeletnek, valamint az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell eljárni. A gazdálkodók és más személyek elektronikus rendszerek által kezelt személyes adatai az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (7) A. melléklete I. címének 1. fejezetében („Adatcsoportok” című táblázat, 3. csoport: Felek), A. melléklete I. címének 2. fejezetében (3. csoport: Felek), B. mellékletének II. címében (13. csoport: Felek) és 12-01. mellékletében meghatározott adatkészletekre korlátozódnak.

| (22) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkével összhangban sor került az európai adatvédelmi biztossal folytatott egyeztetésre. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkével összhangban sor került az európai adatvédelmi biztossal folytatott egyeztetésre.

| (23) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozat mellékletében említett alábbi projektek révén kifejlesztett vagy korszerűsített következő központi rendszerekre kell alkalmazni:

| a) | az „Uniós Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) – Vámhatósági határozatok” projekt keretében kifejlesztett vámhatósági határozatok rendszere (CDS); |
| --- | --- |

a)

az „Uniós Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) – Vámhatósági határozatok” projekt keretében kifejlesztett vámhatósági határozatok rendszere (CDS);

| b) | „A gazdasági szereplők közvetlen hozzáférése az európai információs rendszerekhez (felhasználók egységes kezelése és digitális aláírás)” projekt keretében kifejlesztett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM&DS); |
| --- | --- |

b)

„A gazdasági szereplők közvetlen hozzáférése az európai információs rendszerekhez (felhasználók egységes kezelése és digitális aláírás)” projekt keretében kifejlesztett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM&DS);

| c) | az „Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF)” projekt keretében korszerűsített európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszer (EBTI); |
| --- | --- |

c)

az „Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF)” projekt keretében korszerűsített európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszer (EBTI);

| d) | a gazdálkodóknak az EORI 2 projekt keretében, a Vámkódex követelményeinek módosításával összhangban korszerűsített nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI); |
| --- | --- |

d)

a gazdálkodóknak az EORI 2 projekt keretében, a Vámkódex követelményeinek módosításával összhangban korszerűsített nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI);

| e) | az engedélyezett gazdálkodóknak (AEO) az AEO-rendszer korszerűsítési projektje révén, a Vámkódex követelményeivel összhangban korszerűsített rendszere; |
| --- | --- |

e)

az engedélyezett gazdálkodóknak (AEO) az AEO-rendszer korszerűsítési projektje révén, a Vámkódex követelményeivel összhangban korszerűsített rendszere;

| f) | az ICS2-projekt keretében korszerűsített importellenőrzési rendszer (ICS2); |
| --- | --- |

f)

az ICS2-projekt keretében korszerűsített importellenőrzési rendszer (ICS2);

| g) | az „Uniós Vámkódex – Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz” projekt keretében kidolgozott „Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz” (INF SP) rendszer; |
| --- | --- |

g)

az „Uniós Vámkódex – Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz” projekt keretében kidolgozott „Adatlapok (INF) különleges eljárásokhoz” (INF SP) rendszer;

| h) | az „Uniós Vámkódex – REX” projekt keretében kidolgozott regisztrált exportőri rendszer (REX-rendszer); |
| --- | --- |

h)

az „Uniós Vámkódex – REX” projekt keretében kidolgozott regisztrált exportőri rendszer (REX-rendszer);

| i) | az „Uniós Vámkódex – PoUS” projekt keretében kidolgozott, az uniós státus igazolására szolgáló rendszer (PoUS); |
| --- | --- |

i)

az „Uniós Vámkódex – PoUS” projekt keretében kidolgozott, az uniós státus igazolására szolgáló rendszer (PoUS);

| j) | az „Uniós Vámkódex – Felügyelet 3 (SURV3)” projekt keretében kidolgozott felügyeleti rendszer. |
| --- | --- |

j)

az „Uniós Vámkódex – Felügyelet 3 (SURV3)” projekt keretében kidolgozott felügyeleti rendszer.

(2)   Ezt a rendeletet az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozat mellékletében említett alábbi projektek révén kifejlesztett vagy korszerűsített következő decentralizált rendszerekre kell alkalmazni:

| a) | az AES-projekt keretében, a Vámkódex követelményeivel összhangban kifejlesztett automatizált kiviteli rendszer (AES); |
| --- | --- |

a)

az AES-projekt keretében, a Vámkódex követelményeivel összhangban kifejlesztett automatizált kiviteli rendszer (AES);

| b) | az NCTS-projekt keretében, a Vámkódex követelményeivel összhangban korszerűsített új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS); |
| --- | --- |

b)

az NCTS-projekt keretében, a Vámkódex követelményeivel összhangban korszerűsített új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS);

| c) | az „Uniós Vámkódex – Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (CCI)” projekt keretében kidolgozott, behozatalra vonatkozó központi vámkezelési rendszer. |
| --- | --- |

c)

az „Uniós Vámkódex – Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (CCI)” projekt keretében kidolgozott, behozatalra vonatkozó központi vámkezelési rendszer.

(3)   Ezt a rendeletet a következő központi rendszerekre is alkalmazni kell:

| a) | a gazdasági szereplőknek szóló uniós portál (EUCTP); |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplőknek szóló uniós portál (EUCTP);

| b) | az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 36. cikkében említett vámügyi kockázatkezelési rendszer (CRMS). |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 36. cikkében említett vámügyi kockázatkezelési rendszer (CRMS).

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „közös összetevő”: az elektronikus rendszerek uniós szinten kialakított összetevője, amely valamennyi tagállam számára elérhető, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság, a biztonság és az észszerűsítés érdekében közösként jelölt meg; |
| --- | --- |

1.

„közös összetevő”: az elektronikus rendszerek uniós szinten kialakított összetevője, amely valamennyi tagállam számára elérhető, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság, a biztonság és az észszerűsítés érdekében közösként jelölt meg;

| 2. | „nemzeti összetevő”: az elektronikus rendszerek nemzeti szinten kialakított összetevője, amely az azt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban érhető el; |
| --- | --- |

2.

„nemzeti összetevő”: az elektronikus rendszerek nemzeti szinten kialakított összetevője, amely az azt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban érhető el;

| 3. | „transzeurópai rendszer”: a Bizottsággal közösen fejlesztett, együttműködő rendszerek összessége, amelyek esetében a felelősségek meg vannak osztva a nemzeti hatóságok és a Bizottság között; |
| --- | --- |

3.

„transzeurópai rendszer”: a Bizottsággal közösen fejlesztett, együttműködő rendszerek összessége, amelyek esetében a felelősségek meg vannak osztva a nemzeti hatóságok és a Bizottság között;

| 4. | „központi rendszer”: uniós szinten kifejlesztett transzeurópai rendszer, amely közös összetevőket tartalmaz és valamennyi tagállam számára rendelkezésre áll, és amely nem teszi szükségessé nemzeti összetevő létrehozását; |
| --- | --- |

4.

„központi rendszer”: uniós szinten kifejlesztett transzeurópai rendszer, amely közös összetevőket tartalmaz és valamennyi tagállam számára rendelkezésre áll, és amely nem teszi szükségessé nemzeti összetevő létrehozását;

| 5. | „decentralizált rendszer”: közös összetevőkből és közös specifikációkon alapuló nemzeti összetevőkből álló, transzeurópai rendszer; |
| --- | --- |

5.

„decentralizált rendszer”: közös összetevőkből és közös specifikációkon alapuló nemzeti összetevőkből álló, transzeurópai rendszer;

| 6. | „EU Login”: a Bizottság felhasználóazonosítási rendszere, amelynek segítségével a jogosult felhasználók biztonságosan hozzáférhetnek a Bizottság webes szolgáltatásainak széles köréhez. |
| --- | --- |

6.

„EU Login”: a Bizottság felhasználóazonosítási rendszere, amelynek segítségével a jogosult felhasználók biztonságosan hozzáférhetnek a Bizottság webes szolgáltatásainak széles köréhez.

3. cikk

Az elektronikus rendszerek kapcsolattartó pontjai

A Bizottság és a tagállamok az e rendelet 1. cikkében említett minden egyes elektronikus rendszer esetében kapcsolattartó pontot jelölnek ki a szóban forgó elektronikus rendszerek összehangolt fejlesztését, üzemeltetését és karbantartását szolgáló információcsere céljából.

E kapcsolattartó pontok adatait közlik egymással, valamint haladéktalanul tájékoztatják egymást a kapcsolattartó pontok adataiban bekövetkező változásokról.

II. FEJEZET

Gazdasági szereplőknek szóló uniós portál (EUCTP)

4. cikk

Az EUCTP célja és felépítése

Az EUCTP egységes belépési pontot biztosít a gazdálkodók és más személyek számára a gazdasági szereplőknek szóló, az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett transzeurópai rendszerekhez tartozó egyedi portálok eléréséhez.

5. cikk

Hitelesítés és az EUCTP-hez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az EUCTP-hez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

A vámjogi képviselők hitelesítésének és az EUCTP-hez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az UUM&DS rendszerben vagy a tagállam által az e rendelet 20. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben. A felhatalmazás nem vehető nyilvántartásba a PoUS e rendelet 95. cikkében említett, a gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljához vagy az e rendelet 45. cikkében említett ICS2 közös gazdasági szereplői interfészhez való hozzáférés céljából.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak az EUCTP-hez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az EUCTP-hez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

6. cikk

Az EUCTP használata

(1)   Az EUCTP hozzáférést biztosít a transzeurópai rendszerekhez tartozó egyedi gazdasági szereplői portálokhoz, nevezetesen az e rendelet 24., 38., 67., 82. és 95. cikkében említett EBTI, AEO, INF, REX és PoUS rendszerekhez, valamint az e rendelet 45. cikkében említett, az ICS2-rendszerhez tartozó közös gazdasági szereplői interfészhez.

(2)   Az EUCTP az EBTI-, AEO-, INF-, REX- és PoUS-rendszerekhez kapcsolódó kérésekre, kérelmekre, engedélyekre és határozatokra vonatkozó, a tagállami vámhatóságok és a gazdasági szereplők és egyéb személyek között zajló információcsere céljára szolgál.

(3)   Az EUCTP használható az ICS2-höz kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatokra és, adott esetben, azok módosításaira, kibocsátott ajánlásaira és érvénytelenítésére vonatkozó, a tagállamok vámhatóságai és a gazdasági szereplők és más személyek között zajló információcserére.

III. FEJEZET

Vámhatósági határozatok rendszere (CDS)

7. cikk

A CDS célja és felépítése

(1)   A CDS lehetővé teszi a Bizottság, a tagállamok vámhatóságai, a gazdálkodók és más személyek közötti, az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett kérelmek és határozatok benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos kommunikációt, valamint az engedélyekhez kapcsolódó, nevezetesen azok módosításáról, visszavonásáról, megsemmisítéséről és felfüggesztéséről szóló határozatok kezelését.

(2)   A CDS a következő közös összetevőkből áll:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló uniós portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló uniós portál;

| b) | vámhatósági határozatokat kezelő központi rendszer (a továbbiakban: központi VHKR); |
| --- | --- |

b)

vámhatósági határozatokat kezelő központi rendszer (a továbbiakban: központi VHKR);

| c) | ügyféltörzs-alkalmazások. |
| --- | --- |

c)

ügyféltörzs-alkalmazások.

(3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozhatják létre:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | vámhatósági határozatokat kezelő nemzeti rendszer (a továbbiakban: nemzeti VHKR). |
| --- | --- |

b)

vámhatósági határozatokat kezelő nemzeti rendszer (a továbbiakban: nemzeti VHKR).

8. cikk

A CDS használata

(1)   A CDS a következő engedélyekre vonatkozó kérelmek benyújtására és feldolgozására, valamint a kérelmekkel, illetőleg engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelésére szolgál:

| a) | az áru vámértékébe beszámító összegek megállapításának egyszerűsítésére vonatkozó, a Vámkódex 73. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

a)

az áru vámértékébe beszámító összegek megállapításának egyszerűsítésére vonatkozó, a Vámkódex 73. cikkében említett engedély;

| b) | az összkezesség nyújtására vonatkozó, a Vámkódex 95. cikkében említett engedély, beleértve az esetleges csökkentett összegű összkezesség nyújtásának és a biztosítéknyújtás alóli mentességnek az engedélyezését is; |
| --- | --- |

b)

az összkezesség nyújtására vonatkozó, a Vámkódex 95. cikkében említett engedély, beleértve az esetleges csökkentett összegű összkezesség nyújtásának és a biztosítéknyújtás alóli mentességnek az engedélyezését is;

| c) | a fizetendő vám megfizetésének halasztására vonatkozó, a Vámkódex 110. cikkében említett engedély, amennyiben az engedélyt nem egyetlen műveletre vonatkozóan adják meg; |
| --- | --- |

c)

a fizetendő vám megfizetésének halasztására vonatkozó, a Vámkódex 110. cikkében említett engedély, amennyiben az engedélyt nem egyetlen műveletre vonatkozóan adják meg;

| d) | az átmeneti megőrzési létesítmények üzemeltetésére vonatkozó, a Vámkódex 148. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

d)

az átmeneti megőrzési létesítmények üzemeltetésére vonatkozó, a Vámkódex 148. cikkében említett engedély;

| e) | a menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járat létesítésére vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 120. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

e)

a menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járat létesítésére vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 120. cikkében említett engedély;

| f) | az engedélyes kibocsátó státusra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 128. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

f)

az engedélyes kibocsátó státusra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 128. cikkében említett engedély;

| g) | az egyszerűsített árunyilatkozat rendszeres használatára vonatkozó, a Vámkódex 166. cikkének (2) bekezdésében említett engedély; |
| --- | --- |

g)

az egyszerűsített árunyilatkozat rendszeres használatára vonatkozó, a Vámkódex 166. cikkének (2) bekezdésében említett engedély;

| h) | a központi vámkezelésre vonatkozó, a Vámkódex 179. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

h)

a központi vámkezelésre vonatkozó, a Vámkódex 179. cikkében említett engedély;

| i) | a vám-árunyilatkozatnak – a kiviteli eljárást illetően is – a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés formájában történő benyújtására vonatkozó, a Vámkódex 182. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

i)

a vám-árunyilatkozatnak – a kiviteli eljárást illetően is – a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés formájában történő benyújtására vonatkozó, a Vámkódex 182. cikkében említett engedély;

| j) | az önértékelésre vonatkozó, a Vámkódex 185. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

j)

az önértékelésre vonatkozó, a Vámkódex 185. cikkében említett engedély;

| k) | az engedélyes banánmérlegelő státusra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 155. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

k)

az engedélyes banánmérlegelő státusra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 155. cikkében említett engedély;

| l) | az aktív feldolgozási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

l)

az aktív feldolgozási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

| m) | a passzív feldolgozási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

m)

a passzív feldolgozási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

| n) | a meghatározott célra történő felhasználási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

n)

a meghatározott célra történő felhasználási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

| o) | az ideiglenes behozatali eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

o)

az ideiglenes behozatali eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

| p) | az áruk vámraktározására szolgáló raktározási létesítmények üzemeltetésére vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

p)

az áruk vámraktározására szolgáló raktározási létesítmények üzemeltetésére vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett engedély;

| q) | a TIR-műveletek engedélyezett címzetti státusára vonatkozó, a Vámkódex 230. cikkében említett engedély; |
| --- | --- |

q)

a TIR-műveletek engedélyezett címzetti státusára vonatkozó, a Vámkódex 230. cikkében említett engedély;

| r) | az uniós árutovábbítási eljárás szerinti engedélyezett feladó státusra vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

r)

az uniós árutovábbítási eljárás szerinti engedélyezett feladó státusra vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

| s) | az uniós árutovábbítási eljárás szerinti engedélyezett címzett státusra vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

s)

az uniós árutovábbítási eljárás szerinti engedélyezett címzett státusra vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett engedély;

| t) | a különleges zárak használatára vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

t)

a különleges zárak használatára vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett engedély;

| u) | a csökkentett adattartalmú árutovábbítási árunyilatkozat alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének d) pontjában említett engedély; |
| --- | --- |

u)

a csökkentett adattartalmú árutovábbítási árunyilatkozat alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének d) pontjában említett engedély;

| v) | az elektronikus fuvarokmány vám-árunyilatkozatként való használatára vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének e) pontjában említett engedély. |
| --- | --- |

v)

az elektronikus fuvarokmány vám-árunyilatkozatként való használatára vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének e) pontjában említett engedély.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett engedélyeknek vagy határozatoknak egynél több tagállamban is hatásuk lehet, a szóban forgó kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során a CDS közös összetevőit kell használni.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett engedélyeknek vagy határozatoknak csak egy tagállamban van hatásuk, az adott tagállam dönthet úgy, hogy a szóban forgó kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során használhatók a CDS közös összetevői.

(4)   A CDS nem használható az (1) bekezdésben felsoroltaktól eltérő kérelmek, engedélyek és határozatok tekintetében.

9. cikk

Hitelesítés és a CDS-hez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek a CDS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

A vámjogi képviselők hitelesítésének és a CDS közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az UUM&DS rendszerben vagy a tagállam által az e rendelet 20. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak a CDS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak a CDS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

10. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló uniós portál

(1)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál a gazdálkodók és más személyek belépési pontja a CDS-be.

(2)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál együttműködik a központi VHKR-rel, valamint a nemzeti VHKR-rel, ha a tagállamok létrehoztak ilyet.

(3)   Amennyiben az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyeknek vagy határozatoknak egynél több tagállamban is hatásuk lehet, a szóban forgó kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált kell használni.

(4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy amennyiben az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyeknek vagy határozatoknak csak az adott tagállamban van hatásuk, akkor is lehet használni a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált a szóban forgó kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során.

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált akkor is lehet használni, ha az engedélyeknek vagy határozatoknak csak az adott tagállamban van hatásuk, erről tájékoztatnia kell a Bizottságot.

11. cikk

Központi VHKR

(1)   A tagállamok vámhatóságai az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett kérelmek és engedélyek feldolgozására, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelésére a központi VHKR-t használják annak ellenőrzése céljából, hogy teljesülnek-e a kérelmek elfogadásának és a határozatok meghozatalának a feltételei.

(2)   A központi VHKR együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló uniós portállal, az e rendelet 13. cikkében említett ügyféltörzs-alkalmazásokkal és a nemzeti VHKR-rel, ha a tagállamok létrehoztak ilyet.

12. cikk

A tagállamok vámhatóságai közötti konzultáció a VHKR használatával

A tagállami vámhatóság a központi VHKR-t használja, ha az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett kérelmekre vagy engedélyekre vonatkozó határozat meghozatala előtt konzultálnia kell egy másik tagállam vámhatóságával.

13. cikk

Ügyféltörzs-alkalmazások

(1)   Az ügyféltörzs-alkalmazások szolgálnak a 8. cikk (1) bekezdésében említett engedélyekhez, valamint az ezen engedélyekkel kapcsolatos határozatokhoz kapcsolódó adatok központi tárolására, és lehetővé teszik az említett engedélyeknek a Vámkódex 16. cikkének alkalmazásában létrehozott más elektronikus rendszerek általi lekérését, duplikálását és érvényesítését.

(2)   Az ügyféltörzs-alkalmazások szolgálnak az e rendelet 80–87. cikkében említett REX-rendszerből származó, a regisztrációkhoz kapcsolódó adatok központi tárolására, és lehetővé teszik az említett regisztrációknak a Vámkódex 16. cikkének alkalmazásában létrehozott más elektronikus rendszerek általi lekérését, duplikálását és érvényesítését. Ezeket az alkalmazásokat használja saját általános preferenciarendszerének céljaira Andorra, Norvégia, San Marino, Svájc és Törökország a nemzeti regisztrált gazdasági szereplőktől származó adatok tárolására, valamint a tagállamok REX-rendszeréből, illetve az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok REX-rendszeréből származó adatok lekérdezésére, duplikálására és validálására.

(3)   Az ügyféltörzs-alkalmazások szolgálnak az EORI-, az EBTI- és az AEO- rendszerből származó adatok tárolására, és lehetővé teszik az említett adatoknak a Vámkódex 16. cikkének alkalmazásában létrehozott más elektronikus rendszerek általi lekérését, duplikálását és érvényesítését.

14. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   Létrehozása esetén a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál a CDS-be való további belépési pontként szolgál a gazdálkodók és más személyek számára.

(2)   Ami az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett kérelmeket és engedélyeket, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelését illeti, amennyiben az említett engedélyeknek vagy határozatoknak egynél több tagállamban is hatásuk lehet, a gazdálkodók és más személyek eldönthetik, hogy – amennyiben azt létrehozták – a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált vagy a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált használják.

(3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti VHKR-rel, ha létrehoztak ilyet.

(4)   Amennyiben egy tagállam gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hoz létre, arról tájékoztatja a Bizottságot.

15. cikk

Nemzeti VHKR

(1)   A tagállamok vámhatóságai az e rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett kérelmek és engedélyek feldolgozására, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelésére a nemzeti VHKR-t használják – amennyiben az adott tagállam létrehozott ilyet – annak ellenőrzése céljából, hogy teljesülnek-e a kérelmek elfogadásának és a határozatok meghozatalának a feltételei.

(2)   A nemzeti VHKR az e rendelet 12. cikkében említett, tagállami vámhatóságok közötti konzultáció céljából együttműködik a központi VHKR-rel.

IV. FEJEZET

Egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM&DS)

16. cikk

Az UUM&DS rendszer célja és felépítése

(1)   Az UUM&DS-rendszer lehetővé teszi a Bizottság és az e rendelet 20. cikkében említett tagállami személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerek közötti kommunikációt, és ezáltal biztosítja a Bizottság alkalmazottai, a gazdálkodók és más személyek számára az elektronikus rendszerekhez való biztonságos engedélyezett hozzáférést.

(2)   Az UUM&DS-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

| a) | hozzáférés-kezelő rendszer; |
| --- | --- |

a)

hozzáférés-kezelő rendszer;

| b) | adminisztrációkezelő rendszer. |
| --- | --- |

b)

adminisztrációkezelő rendszer.

(3)   A tagállamok az UUM&DS-rendszer nemzeti összetevőjeként személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert hoznak létre.

17. cikk

Az UUM&DS-rendszer használata

Az UUM&DS-rendszer a következők hitelesítésére és hozzáférés-hitelesítésére szolgál:

| a) | gazdálkodók és más személyek, az EUCTP-hez, a CDS, az EBTI-rendszer, az AEO-rendszer, az INF SP-rendszer, a REX-rendszer, a PoUS-rendszer és az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából; |
| --- | --- |

a)

gazdálkodók és más személyek, az EUCTP-hez, a CDS, az EBTI-rendszer, az AEO-rendszer, az INF SP-rendszer, a REX-rendszer, a PoUS-rendszer és az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából;

| b) | a Bizottság alkalmazottai, az EUCTP-hez, a CDS, az EBTI-rendszer, az EORI-rendszer, az AEO-rendszer, az ICS2, az AES, az NCTS, a CRMS, a CCI, a REX-rendszer, a PoUS-rendszer és az INF SP-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés, valamint az UUM&DS-rendszer karbantartása és irányítása céljából. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság alkalmazottai, az EUCTP-hez, a CDS, az EBTI-rendszer, az EORI-rendszer, az AEO-rendszer, az ICS2, az AES, az NCTS, a CRMS, a CCI, a REX-rendszer, a PoUS-rendszer és az INF SP-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés, valamint az UUM&DS-rendszer karbantartása és irányítása céljából.

18. cikk

Hozzáférés-kezelő rendszer

A Bizottság hozzáférés-kezelő rendszert hoz létre a gazdálkodók és más személyek által az UUM&DS-rendszer keretében benyújtott hozzáférési kérelmeknek az e rendelet 20. cikkében említett tagállami személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerekkel való együttműködés révén történő érvényesítése érdekében.

19. cikk

Adminisztrációkezelő rendszer

A Bizottság az elektronikus rendszerekhez való hozzáférés biztosítása céljából létrehozza a gazdálkodók és más személyek azonosítási adatainak validálására vonatkozó hitelesítési és engedélyezési szabályok kezelésére szolgáló adminisztrációkezelő rendszert.

20. cikk

A tagállamok személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerei

A tagállamok személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert hoznak létre az alábbiak biztosítása érdekében:

| a) | a gazdálkodók és más személyek azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása; |
| --- | --- |

a)

a gazdálkodók és más személyek azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása;

| b) | a gazdálkodók és más személyek aláírással ellátott és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodók és más személyek aláírással ellátott és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje.

V. FEJEZET

Európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszer (EBTI)

21. cikk

Az EBTI-rendszer célja és felépítése

(1)   Az EBTI-rendszer a Vámkódex 33. és 34. cikkének megfelelően lehetővé teszi a következőket:

| a) | a Bizottság, a tagállamok vámhatóságai, a gazdálkodók és más személyek közötti, KTF-kérelmek és KTF-határozatok benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos kommunikációt; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság, a tagállamok vámhatóságai, a gazdálkodók és más személyek közötti, KTF-kérelmek és KTF-határozatok benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos kommunikációt;

| b) | minden olyan későbbi esemény kezelését, amely érintheti az eredeti kérelmet vagy határozatot; |
| --- | --- |

b)

minden olyan későbbi esemény kezelését, amely érintheti az eredeti kérelmet vagy határozatot;

| c) | a KTF-határozatok kötelező használatának ellenőrzését; |
| --- | --- |

c)

a KTF-határozatok kötelező használatának ellenőrzését;

| d) | a KTF-határozatok további felhasználhatóságának nyomon követését és kezelését; |
| --- | --- |

d)

a KTF-határozatok további felhasználhatóságának nyomon követését és kezelését;

| e) | a KTF-határozatok Bizottság általi nyomon követését, beleértve a határozatok kérelmezésére, meghozatalára és kezelésére irányuló eljárásokat, a vámjogszabályok és más uniós jogszabályok egységes alkalmazásának biztosítása céljából. |
| --- | --- |

e)

a KTF-határozatok Bizottság általi nyomon követését, beleértve a határozatok kérelmezésére, meghozatalára és kezelésére irányuló eljárásokat, a vámjogszabályok és más uniós jogszabályok egységes alkalmazásának biztosítása céljából.

(2)   Az EBTI-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

| a) | az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja; |
| --- | --- |

a)

az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja;

| b) | központi EBTI-rendszer; |
| --- | --- |

b)

központi EBTI-rendszer;

| c) | a KTF-határozatok használatának ellenőrzésére szolgáló kapacitás. |
| --- | --- |

c)

a KTF-határozatok használatának ellenőrzésére szolgáló kapacitás.

(3)   A tagállamok a rendszer nemzeti összetevőjeként nemzeti kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszert (a továbbiakban: nemzeti KTF-rendszer) és a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hozhatnak létre.

22. cikk

Az EBTI-rendszer használata

(1)   Az EBTI-rendszer az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében említett, KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal, valamint az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására, feldolgozására, megosztására és tárolására szolgál.

(2)   Az EBTI-rendszert kell használni a tagállamok vámhatóságai által a kötelező érvényű tarifális felvilágosításból származó kötelezettségeknek való megfelelésre vonatkozóan végzett nyomon követés támogatására az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

(3)   A Bizottság az EBTI-rendszert használja arra, hogy az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 22. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően tájékoztassa a tagállamokat, amint a további felhasználhatóság időtartama alatt vámkezelhető áruk mennyiségét elérték.

23. cikk

Hitelesítés és az EBTI-rendszerhez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

A vámjogi képviselők hitelesítésének és az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az UUM&DS-rendszerben vagy a tagállam által az e rendelet 20. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

24. cikk

Az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja

(1)   Az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja az EUCTP portállal kommunikál, és ez utóbbi belépési pontként szolgál az EBTI-rendszerbe a gazdálkodók és más személyek számára.

(2)   Az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja együttműködik a központi EBTI-rendszerrel, és biztosítja az átirányítást a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálokra, amennyiben az adott tagállam létrehozott nemzeti KTF-rendszert.

(3)   Az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja a KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal vagy az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására és megosztására szolgál.

25. cikk

Központi EBTI-rendszer

(1)   A központi EBTI-rendszert a tagállamok vámhatóságai a KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal, valamint az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk feldolgozására, megosztására és tárolására használják annak ellenőrzése céljából, hogy a kérelmek elfogadásának és a határozat meghozatalának feltételei teljesülnek-e.

(2)   A központi EBTI-rendszert a tagállamok vámhatóságai az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 16. cikkének (4) bekezdésében, 17. cikkében, 21. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, valamint 21. cikkének (5) bekezdésében említett konzultáció, információfeldolgozás, -csere és -tárolás céljából használják.

(3)   A központi EBTI-rendszer együttműködik az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljával és a nemzeti KTF-rendszerekkel – amennyiben van ilyen.

26. cikk

A tagállamok vámhatóságai közötti konzultáció a központi EBTI-rendszer használatával

Valamely tagállam vámhatósága a központi EBTI-rendszert használja abból a célból, hogy az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 16. cikke (1) bekezdésének való megfelelés biztosítása érdekében egy másik tagállam vámhatóságával konzultáljon.

27. cikk

A KTF-határozatok felhasználásának nyomon követése

A KTF-határozatok felhasználásának nyomon követésére szolgáló kapacitás igénybevétele az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 21. cikke (3) bekezdésének és 22. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazásában történik.

28. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   Ha egy tagállam az e rendelet 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően nemzeti KTF-rendszert hozott létre, a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál szolgál a gazdálkodók és más személyek számára a nemzeti KTF-rendszerekhez való fő belépési pontként.

(2)   A gazdasági szereplők és más személyek a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált – amennyiben van ilyen – használják a KTF-fel összefüggő kérelmek és határozatok vagy az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi események tekintetében.

(3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti KTF-rendszerrel – amennyiben van ilyen.

(4)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál megkönnyíti az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja által támogatottakkal egyező eljárásokat.

(5)   Amennyiben egy tagállam gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hoz létre, arról tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság biztosítja, hogy a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál az EBTI-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljáról közvetlenül elérhető legyen.

29. cikk

Nemzeti KTF-rendszer

(1)   A nemzeti KTF-rendszert – amennyiben van ilyen – az azt létrehozó tagállam vámhatóságai a KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal, valamint az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk feldolgozására, megosztására és tárolására használják annak ellenőrzése céljából, hogy a kérelmek elfogadásának és a határozat meghozatalának feltételei teljesülnek-e.

(2)   A tagállami vámhatóság az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 16. cikkének (4) bekezdésében, 17. cikkében, 21. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, valamint 21. cikkének (5) bekezdésében említett konzultáció, információfeldolgozás, -csere és -tárolás céljára a nemzeti KTF-rendszerét használja, kivéve, ha a szóban forgó célokra a központi EBTI-rendszert használja.

(3)   A nemzeti KTF-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portállal és a központi EBTI-rendszerrel.

VI. FEJEZET

A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI)

30. cikk

Az EORI-rendszer célja és felépítése

Az EORI-rendszer lehetővé teszi a gazdasági szereplők és más személyek uniós szintű egyedi nyilvántartásba vételét és azonosítását.

Az EORI-rendszer a következő összetevőkből áll:

| a) | központi EORI-rendszer; |
| --- | --- |

a)

központi EORI-rendszer;

| b) | nemzeti EORI-rendszerek, ha a tagállamok létrehoztak ilyet. |
| --- | --- |

b)

nemzeti EORI-rendszerek, ha a tagállamok létrehoztak ilyet.

31. cikk

Az EORI-rendszer használata

(1)   Az EORI-rendszert a tagállamok vámhatóságai a következő célokra használják:

| a) | az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 12-01. mellékletében említett, a gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vétele céljából a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok (a továbbiakban: EORI-adatok) fogadása; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 12-01. mellékletében említett, a gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vétele céljából a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok (a továbbiakban: EORI-adatok) fogadása;

| b) | a gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vételével és azonosításával összefüggő EORI-adatok központilag történő tárolása; |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vételével és azonosításával összefüggő EORI-adatok központilag történő tárolása;

| c) | az EORI-adatok hozzáférhetővé tétele a tagállamok számára. |
| --- | --- |

c)

az EORI-adatok hozzáférhetővé tétele a tagállamok számára.

(2)   Az EORI-rendszer lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai számára a központi rendszer szintjén tárolt EORI-adatokhoz való online hozzáférést.

(3)   Az EORI-rendszer együttműködik az összes olyan egyéb elektronikus rendszerrel, amelyek esetében az EORI-szám használatos.

32. cikk

Hitelesítés és a központi EORI-rendszerhez való hozzáférés

(1)   A tagállamok vámhatóságainak az EORI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(2)   A Bizottság alkalmazottainak az EORI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

33. cikk

Központi EORI-rendszer

(1)   A központi EORI-rendszert a tagállamok vámhatóságai az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 7. cikkének alkalmazásában használják.

(2)   A központi EORI-rendszer együttműködik a nemzeti EORI-rendszerekkel – amennyiben van ilyen.

34. cikk

Nemzeti EORI-rendszer

(1)   A nemzeti EORI-rendszert – amennyiben van ilyen – az azt létrehozó tagállam vámhatósága az EORI-adatok megosztása és tárolása céljára használja.

(2)   A nemzeti EORI-rendszer együttműködik a központi EORI-rendszerrel.

VII. FEJEZET

Engedélyezett gazdálkodói rendszer (AEO)

35. cikk

Az AEO-rendszer célja és felépítése

(1)   Az AEO-rendszer lehetővé teszi a Bizottság, a tagállamok vámhatóságai, a gazdálkodók és más személyek közötti kommunikációt az AEO-kérelmek benyújtása és feldolgozása, az AEO-engedélyek megadása, valamint minden olyan későbbi esemény kezelése céljából, amely érintheti az eredeti kérelmet vagy határozatot, az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében említetteknek megfelelően.

(2)   Az AEO-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

| a) | az AEO-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja; |
| --- | --- |

a)

az AEO-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja;

| b) | központi AEO-rendszer. |
| --- | --- |

b)

központi AEO-rendszer.

(3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozhatják létre:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | nemzeti engedélyezett gazdálkodói rendszer (a továbbiakban: nemzeti AEO-rendszer). |
| --- | --- |

b)

nemzeti engedélyezett gazdálkodói rendszer (a továbbiakban: nemzeti AEO-rendszer).

36. cikk

Az AEO-rendszer használata

(1)   Az AEO-rendszer az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében, valamint 31. cikkének (1) és (4) bekezdésében említett, AEO-kérelmekkel és -határozatokkal, illetve az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására, megosztására, feldolgozására és tárolására szolgál.

(2)   Az AEO-rendszert a tagállamok vámhatóságai az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 31. cikkének (1) és (4) bekezdése szerinti kötelezettségeik teljesítésére és az érintett konzultációk nyilvántartására használják.

37. cikk

Hitelesítés és a központi AEO-rendszerhez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

A vámjogi képviselők hitelesítésének és az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az UUM&DS-rendszerben vagy a tagállam által az e rendelet 20. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az AEO közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

38. cikk

Az AEO-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja

(1)   Az AEO-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja az EUCTP portállal kommunikál, és ez utóbbi belépési pontként szolgál az AEO-rendszerbe a gazdálkodók és más személyek számára.

(2)   Az AEO-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja együttműködik a központi AEO-rendszerrel, és biztosítja az átirányítást a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálokra, amennyiben vannak ilyenek.

(3)   Az AEO-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal vagy az eredeti határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására és megosztására szolgál.

39. cikk

Központi AEO-rendszer

(1)   A központi AEO-rendszert a tagállamok vámhatóságai az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal vagy az eredeti határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk megosztására és tárolására használják.

(2)   A tagállamok vámhatóságai az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 30. és 31. cikkében említett információcsere és -tárolás, konzultáció és a határozatok kezelése céljára a központi AEO-rendszert használják.

(3)   A központi AEO-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló uniós portállal és a nemzeti AEO-rendszerekkel – ahol van ilyen.

40. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál – amennyiben van ilyen – lehetővé teszi az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal kapcsolatos információk megosztását.

(2)   A gazdálkodók és más személyek a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált – amennyiben van ilyen – a tagállamok vámhatóságaival folytatott, az AEO-kérelmekkel és határozatokkal kapcsolatos információcserére használják.

(3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti AEO-rendszerrel.

41. cikk

Nemzeti AEO-rendszer

(1)   A nemzeti AEO-rendszert – amennyiben van ilyen – az azt létrehozó tagállam vámhatósága az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal vagy az eredeti határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk megosztása és tárolása céljára használja.

(2)   A nemzeti AEO-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portállal – amennyiben van ilyen – és a központi AEO-rendszerrel.

VIII. FEJEZET

Az importellenőrzési rendszer második verziója (ICS2)

42. cikk

Az ICS2 célja és felépítése

(1)   Az ICS2 a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság közötti, illetve a gazdálkodók és más személyek és a tagállamok vámhatóságai közötti kommunikációt támogatja az alábbi célokból:

| a) | a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal kapcsolatos követelmények teljesítése; |
| --- | --- |

a)

a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal kapcsolatos követelmények teljesítése;

| b) | a tagállamok vámhatóságai által elsősorban biztonsági és védelmi okokból végzett kockázatelemzés, és a kapcsolódó kockázatok csökkentését célzó vámügyi intézkedések, ideértve a vámellenőrzéseket is; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok vámhatóságai által elsősorban biztonsági és védelmi okokból végzett kockázatelemzés, és a kapcsolódó kockázatok csökkentését célzó vámügyi intézkedések, ideértve a vámellenőrzéseket is;

| c) | a tagállamok vámhatóságai közötti kommunikáció a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal kapcsolatos követelmények teljesítése céljából; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok vámhatóságai közötti kommunikáció a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal kapcsolatos követelmények teljesítése céljából;

| d) | a vámjogszabályok egységes alkalmazásának biztosítása és a kockázatok minimalizálása, többek között az adatok tagállamok és Bizottság általi feldolgozása, összehasonlítása, elemzése révén, illetve adatgazdagítás és a tagállamokkal való adatközlés. |
| --- | --- |

d)

a vámjogszabályok egységes alkalmazásának biztosítása és a kockázatok minimalizálása, többek között az adatok tagállamok és Bizottság általi feldolgozása, összehasonlítása, elemzése révén, illetve adatgazdagítás és a tagállamokkal való adatközlés.

(2)   Az ICS2 a következő közös összetevőkből áll:

| a) | közös gazdasági szereplői interfész; |
| --- | --- |

a)

közös gazdasági szereplői interfész;

| b) | közös adattár. |
| --- | --- |

b)

közös adattár.

(3)   Minden tagállamnak létre kell hoznia a saját nemzeti belépési rendszerét nemzeti összetevőként.

(4)   A tagállam létrehozhatja a saját nemzeti gazdasági szereplői interfészét nemzeti összetevőként.

43. cikk

Az ICS2 használata

(1)   Az ICS2 a következő célokra szolgál:

| a) | a Vámkódex 127. és 129. cikkében említett belépési gyűjtő árunyilatkozatok, módosítási és érvénytelenítési kérelmek adatainak benyújtása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

a)

a Vámkódex 127. és 129. cikkében említett belépési gyűjtő árunyilatkozatok, módosítási és érvénytelenítési kérelmek adatainak benyújtása, feldolgozása és tárolása;

| b) | a Vámkódex 130. cikkében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett benyújtott nyilatkozatok adatainak fogadása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

b)

a Vámkódex 130. cikkében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett benyújtott nyilatkozatok adatainak fogadása, feldolgozása és tárolása;

| c) | a Vámkódex 133. cikkében említett, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítéssel kapcsolatos információk benyújtása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

c)

a Vámkódex 133. cikkében említett, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítéssel kapcsolatos információk benyújtása, feldolgozása és tárolása;

| d) | a Vámkódex 139. cikkében említett, az áruk vám elé állításával kapcsolatos információk fogadása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

d)

a Vámkódex 139. cikkében említett, az áruk vám elé állításával kapcsolatos információk fogadása, feldolgozása és tárolása;

| e) | a Vámkódex 46. cikkének (3) és (5) bekezdésében, valamint 47. cikkének (2) bekezdésében említett kockázatelemzési kérelmekkel és eredményekkel, ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk fogadása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

e)

a Vámkódex 46. cikkének (3) és (5) bekezdésében, valamint 47. cikkének (2) bekezdésében említett kockázatelemzési kérelmekkel és eredményekkel, ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk fogadása, feldolgozása és tárolása;

| f) | az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének e) pontjában és 186. cikkének (3)–(6) bekezdésében, valamint az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében említett, a gazdálkodóknak vagy más személyeknek szóló értesítések és információk fogadása, feldolgozása, tárolása és közlése; |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének e) pontjában és 186. cikkének (3)–(6) bekezdésében, valamint az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében említett, a gazdálkodóknak vagy más személyeknek szóló értesítések és információk fogadása, feldolgozása, tárolása és közlése;

| g) | a gazdálkodóktól és más személyektől származó, a tagállamok vámhatóságai által az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján kért információk benyújtása, feldolgozása és tárolása. |
| --- | --- |

g)

a gazdálkodóktól és más személyektől származó, a tagállamok vámhatóságai által az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján kért információk benyújtása, feldolgozása és tárolása.

(2)   Az ICS2 támogatja a Vámkódex 46. cikkének (3) bekezdésében említett közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzési területek végrehajtásának a Bizottság és a tagállamok által történő nyomon követését és értékelését.

(3)   A kockázatkezelési folyamatok további támogatása érdekében az (1) bekezdésben említett adatokon túlmenően az ICS2 a következő információk gyűjtésére, tárolására, feldolgozására és elemzésére szolgál:

| a) | az e cikk (1) bekezdésében említett egyéb információk; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésében említett egyéb információk;

| b) | a Vámkódex 46. cikkének (5) bekezdése alapján kicserélt kockázati információk és kockázatelemzési eredmények; |
| --- | --- |

b)

a Vámkódex 46. cikkének (5) bekezdése alapján kicserélt kockázati információk és kockázatelemzési eredmények;

| c) | a Vámkódex 47. cikkének (2) bekezdése alapján kicserélt adatok; |
| --- | --- |

c)

a Vámkódex 47. cikkének (2) bekezdése alapján kicserélt adatok;

| d) | a Vámkódex 46. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján a tagállamok vagy a Bizottság által nemzeti, uniós vagy nemzetközi forrásokból gyűjtött adatok. |
| --- | --- |

d)

a Vámkódex 46. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján a tagállamok vagy a Bizottság által nemzeti, uniós vagy nemzetközi forrásokból gyűjtött adatok.

44. cikk

Hitelesítés és az ICS2-höz való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

45. cikk

Közös gazdasági szereplői interfész

(1)   A közös gazdasági szereplői interfész belépési pontként szolgál az ICS2-be a gazdálkodók és más személyek számára az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 182. cikke (1a) bekezdésének alkalmazásában.

(2)   A közös gazdasági szereplői interfész együttműködik az ICS2 e rendelet 46. cikkében említett közös adattárával.

(3)   A közös gazdasági szereplői interfész a belépési gyűjtő árunyilatkozatok és érkezési értesítések adatainak benyújtásához, az ezen adatok módosítására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelmekhez, illetőleg ezen adatok feldolgozására és tárolására, valamint a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek közötti információcserére szolgál.

46. cikk

Az ICS2 közös adattára

(1)   Az ICS2 közös adattárát a Bizottság és a tagállami vámhatóságok a belépési gyűjtő árunyilatkozatok, a módosítási kérelmek, az érvénytelenítési kérelmek, az érkezési értesítések adatainak, az áruk vám elé állításával kapcsolatos információknak, a kockázatelemzési kérelmekkel és eredményekkel, az ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információknak és a gazdálkodókkal és más személyekkel cserélt információknak a feldolgozására, tárolására és cseréjére használják.

(2)   Az ICS2 közös adattárát a Bizottság és a tagállamok statisztikai és értékelési célokra, valamint a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal kapcsolatos információk tagállamok közötti, illetve a Bizottság és a tagállamok közötti cseréjére használják.

(3)   Az ICS2 közös adattárát a Bizottság és a tagállamok a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal összefüggő további információk gyűjtésére, tárolására, kezelésére és elemzésére használják, az ICS2 biztonsági és védelmi analitikai funkcióján keresztül támogatást nyújtva az e rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében említett kockázatkezelési folyamatokhoz.

(4)   Az ICS2 közös adattára együttműködik a közös gazdasági szereplői interfésszel, a nemzeti gazdasági szereplői interfészekkel, ha a tagállamok létrehoztak ilyet, és a nemzeti belépési rendszerekkel.

47. cikk

A tagállamok vámhatóságai közötti információcsere az ICS2 közös adattárának használatával

Valamely tagállam vámhatósága az ICS2 közös adattárát használja egy másik tagállam vámhatóságával történő információcserére az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban, mielőtt elvégezné az elsősorban biztonsági és védelmi célokat szolgáló kockázatelemzést.

Valamely tagállam vámhatósága az ICS2 közös adattárát használja egy másik tagállam vámhatóságával a javasolt ellenőrzésekkel, a javasolt ellenőrzésekre vonatkozóan meghozott határozatokkal és a vámellenőrzések eredményeivel kapcsolatban folytatandó információcserére is az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikkének (7) és (7a) bekezdésével összhangban.

48. cikk

Nemzeti gazdasági szereplői interfész

(1)   A nemzeti gazdasági szereplői interfésznek, ha a tagállamok létrehoztak ilyet, belépési pontként kell szolgálnia az ICS2-be a gazdálkodók és más személyek számára az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 182. cikke (1a) bekezdésével összhangban, ha a benyújtás címzettje a nemzeti gazdasági szereplői interfészt üzemeltető tagállam.

(2)   A belépési gyűjtő árunyilatkozatok és érkezési értesítések adatainak benyújtását, módosítását, érvénytelenítését, feldolgozását, tárolását, valamint a vámhatóságok és a gazdálkodók és más személyek közötti információcserét illetően a gazdálkodók és más személyek választhatnak a nemzeti gazdasági szereplői interfész – amennyiben van ilyen – és a közös gazdasági szereplői interfész használata között.

(3)   A nemzeti gazdasági szereplői interfész – amennyiben van ilyen – együttműködik az ICS2 közös adattárával.

(4)   Amennyiben egy tagállam nemzeti gazdasági szereplői interfészt hoz létre, arról tájékoztatja a Bizottságot.

49. cikk

Nemzeti belépési rendszer

(1)   Az adott tagállam vámhatósága a következő célokra használja a nemzeti belépési rendszert:

| a) | a Vámkódex 130. cikkében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett benyújtott nyilatkozatokban szereplő adatok cseréje; |
| --- | --- |

a)

a Vámkódex 130. cikkében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett benyújtott nyilatkozatokban szereplő adatok cseréje;

| b) | tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló információval kapcsolatos kölcsönös tájékoztatás és értesítés az ICS2 közös adattárával; |
| --- | --- |

b)

tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló információval kapcsolatos kölcsönös tájékoztatás és értesítés az ICS2 közös adattárával;

| c) | az áruk vám elé állításával kapcsolatos információcsere; |
| --- | --- |

c)

az áruk vám elé állításával kapcsolatos információcsere;

| d) | kockázatelemzési kérelmek feldolgozása, kockázatelemzési eredményekkel, ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk cseréje és feldolgozása. |
| --- | --- |

d)

kockázatelemzési kérelmek feldolgozása, kockázatelemzési eredményekkel, ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk cseréje és feldolgozása.

A rendszer olyan esetekben is használható, amikor egy vámhatóság további információkat kap a gazdálkodóktól és más személyektől.

(2)   A nemzeti belépési rendszer együttműködik az ICS2 közös adattárával.

(3)   A nemzeti belépési rendszer együttműködik a nemzeti szinten az (1) bekezdésben említett információk lekérdezésére kifejlesztett rendszerekkel.

IX. FEJEZET

Automatizált kiviteli rendszer (AES)

50. cikk

Az AES célja és felépítése

(1)   Az AES lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai közötti, valamint a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek közötti kommunikációt kiviteli és újrakiviteli árunyilatkozatok benyújtása és feldolgozása céljából olyan esetekben, amikor árut visznek ki az Unió vámterületéről. Az AES ezenkívül lehetővé teheti a tagállamok vámhatóságai közötti kommunikációt a kilépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak továbbítása céljából a Vámkódex 271. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett helyzetekben.

(2)   Az AES a következő közös összetevőkből áll:

| a) | közös kommunikációs hálózat; |
| --- | --- |

a)

közös kommunikációs hálózat;

| b) | központi szolgáltatások. |
| --- | --- |

b)

központi szolgáltatások.

(3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozzák létre:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | nemzeti kiviteli rendszer („nemzeti AES”); |
| --- | --- |

b)

nemzeti kiviteli rendszer („nemzeti AES”);

| c) | közös interfész az AES és az NCTS között, nemzeti szinten; |
| --- | --- |

c)

közös interfész az AES és az NCTS között, nemzeti szinten;

| d) | közös interfész az AES és a jövedékitermék-szállítási és -felügyeleti rendszer (EMCS) között, nemzeti szinten. |
| --- | --- |

d)

közös interfész az AES és a jövedékitermék-szállítási és -felügyeleti rendszer (EMCS) között, nemzeti szinten.

51. cikk

Az AES használata

(1) Az AES a következő célokra szolgál olyan esetekben, amikor árut visznek ki az Unió vámterületéről, vagy szállítanak különleges adóügyi területekre vagy területekről:

| a) | a Vámkódex által a kivitel és kilépés esetére meghatározott alaki követelmények végrehajtásának biztosítására; |
| --- | --- |

a)

a Vámkódex által a kivitel és kilépés esetére meghatározott alaki követelmények végrehajtásának biztosítására;

| b) | kiviteli és újrakiviteli árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására; |
| --- | --- |

b)

kiviteli és újrakiviteli árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására;

| c) | a kiviteli vámhivatal és a kilépési vámhivatal közötti, illetve kivitelre vonatkozó központi vámkezelés tekintetében a felügyelő vámhivatal és a vám elé állítás helye szerinti vámhivatal közötti üzenetcsere kezelésére; |
| --- | --- |

c)

a kiviteli vámhivatal és a kilépési vámhivatal közötti, illetve kivitelre vonatkozó központi vámkezelés tekintetében a felügyelő vámhivatal és a vám elé állítás helye szerinti vámhivatal közötti üzenetcsere kezelésére;

| d) | a benyújtás helye szerinti vámhivatal és a kilépési vámhivatal közötti üzenetcsere kezelésére a Vámkódex 271. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett helyzetekben. |
| --- | --- |

d)

a benyújtás helye szerinti vámhivatal és a kilépési vámhivatal közötti üzenetcsere kezelésére a Vámkódex 271. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett helyzetekben.

52. cikk

Hitelesítés és az AES-hez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodók és más személyek csak a nemzeti AES-rendszerhez férnek hozzá a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálon keresztül. A hitelesítésről és a hozzáférés-hitelesítésről a tagállamok döntenek.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak az AES-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az AES közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

53. cikk

Az AES közös kommunikációs hálózata

(1)   A közös kommunikációs hálózat biztosítja az elektronikus kommunikációt a tagállamok nemzeti AES-rendszerei között.

(2)   A tagállamok vámhatóságai a közös kommunikációs hálózatot használják az e rendelet 51. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett információcserére.

54. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálnak lehetővé kell tennie az információcserét a gazdálkodók vagy más személyek és a tagállam vámhatóságának nemzeti AES-rendszere között.

(2)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti AES-rendszerrel.

55. cikk

Nemzeti kiviteli rendszer

(1)   A nemzeti AES-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portállal, és a tagállam vámhatósága a kiviteli és újrakiviteli árunyilatkozatok feldolgozására használja.

(2)   A tagállamok nemzeti AES-rendszerei a közös kommunikációs hálózaton keresztül, elektronikus úton kommunikálnak egymással, és a más tagállamoktól kapott kiviteli és kilépési információkat dolgozzák fel.

(3)   A tagállamok nemzeti szinten egy interfészt biztosítanak és tartanak fenn a nemzeti AES-rendszerük és az EMCS között a Vámkódex 280. cikkének és az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (8) 21. és 25. cikkének alkalmazásában.

(4)   A tagállamok nemzeti szinten interfészt biztosítanak és tartanak fenn a nemzeti AES-rendszerük és az NCTS között a Vámkódex 280. cikkének, valamint az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 329. cikke (5) és (6) bekezdésének és 333. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának alkalmazásában.

56. cikk

Információtechnológiai átállás

(1)   Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozat mellékletében meghatározott, az AES telepítésére rendelkezésre álló időkeret alatt a Bizottság további közös összetevőket, átmeneti szabályokat és támogató mechanizmusokat biztosít a tagállamok számára egy olyan működési környezet kialakítása érdekében, amelyben az új rendszert még nem telepítő tagállamok ideiglenesen továbbra is együtt tudnak működni azokkal a tagállamokkal, amelyek már telepítették az új rendszert.

(2)   A Bizottság egy központi átalakító formájában közös összetevőt kínál a közös kommunikációs hálózaton történő üzenetcseréhez. A tagállam dönthet arról, hogy ezt alkalmazza-e nemzeti szinten.

(3)   A gazdálkodók és más személyek fokozatos bekapcsolódása esetén egy tagállam kínálhat nemzeti átalakítót a gazdálkodó és más személyek, valamint a vámhatóság közötti üzenetcseréhez.

(4)   A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve el kell készítenie az átmeneti időszak alatt alkalmazandó, üzleti és technikai jellegű műszaki szabályokat, amelyek lehetővé teszik az (EU) 2016/341 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9), illetve az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletében és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletben együttesen meghatározott, információcserére vonatkozó követelmények közötti leképezést és interoperabilitást.

X. FEJEZET

Új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS)

57. cikk

Az NCTS célja és felépítése

(1)   Az NCTS lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai közötti, valamint a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek közötti kommunikációt vám-árunyilatkozat és értesítés benyújtása és feldolgozása céljából olyan esetekben, amikor árukat árutovábbítási eljárás alá vonnak.

(2)   A NCTS a következő közös összetevőkből áll:

| a) | közös kommunikációs hálózat; |
| --- | --- |

a)

közös kommunikációs hálózat;

| b) | központi szolgáltatások. |
| --- | --- |

b)

központi szolgáltatások.

(3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozzák létre:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | nemzeti árutovábbítási rendszer („nemzeti NCTS”); |
| --- | --- |

b)

nemzeti árutovábbítási rendszer („nemzeti NCTS”);

| c) | közös interfész az NCTS és az AES között, nemzeti szinten. |
| --- | --- |

c)

közös interfész az NCTS és az AES között, nemzeti szinten.

58. cikk

Az NCTS használata

Az NCTS a következő célokra szolgál olyan esetekben, amikor árukat árutovábbítási eljárás alá vonnak:

| a) | az árutovábbítás Vámkódex által meghatározott alaki követelményeinek biztosítására; |
| --- | --- |

a)

az árutovábbítás Vámkódex által meghatározott alaki követelményeinek biztosítására;

| b) | az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény (10) alaki követelményeinek biztosítására; |
| --- | --- |

b)

az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény (10) alaki követelményeinek biztosítására;

10

| c) | árutovábbítási árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására; |
| --- | --- |

c)

árutovábbítási árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására;

| d) | a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzéshez szükséges adatokat tartalmazó árutovábbítási árunyilatkozat benyújtására a Vámkódex 263. cikkének (4) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

d)

a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzéshez szükséges adatokat tartalmazó árutovábbítási árunyilatkozat benyújtására a Vámkódex 263. cikkének (4) bekezdésével összhangban;

| e) | a Vámkódex 130. cikkének (1) bekezdésében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett benyújtott árutovábbítási árunyilatkozat benyújtására. |
| --- | --- |

e)

a Vámkódex 130. cikkének (1) bekezdésében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett benyújtott árutovábbítási árunyilatkozat benyújtására.

59. cikk

Hitelesítés és az NCTS-hez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodók csak a nemzeti árutovábbítási rendszerhez férnek hozzá egy gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálon keresztül. A hitelesítésről és a hozzáférés-hitelesítésről a tagállamok döntenek.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak a NCTS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az NCTS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

60. cikk

Az NCTS közös kommunikációs hálózata

(1)   A közös kommunikációs hálózat biztosítja az elektronikus kommunikációt a tagállamoknak és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény szerződő feleinek a nemzeti NCTS-ei között.

(2)   A tagállamok vámhatóságai a közös kommunikációs hálózatot használják az árutovábbítás alaki követelményeihez kapcsolódó információcserére.

61. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálnak lehetővé kell tennie az információcserét a gazdálkodók és más személyek és a tagállamok vámhatóságainak nemzeti NCTS-e között.

(2)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti NCTS-sel.

62. cikk

Nemzeti árutovábbítási rendszer

(1)   A nemzeti NCTS együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portállal, és a tagállamnak vagy az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény szerződő feleinek a vámhatóságai az árutovábbítási árunyilatkozat benyújtására és feldolgozására használják.

(2)   A nemzeti NCTS a közös kommunikációs hálózaton keresztül, elektronikus úton kommunikál a tagállamoknak és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény szerződő feleinek a nemzeti árutovábbítási alkalmazásaival, és a más tagállamoktól és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény más szerződő feleitől kapott árutovábbítási információk feldolgozására szolgál.

(3)   A tagállamok egy interfészt biztosítanak és tartanak fenn nemzeti NCTS- és AES-rendszerük között az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 329. cikke (5) és (6) bekezdésének alkalmazásában.

63. cikk

Információtechnológiai átállás

(1)   Az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozat mellékletében meghatározott, az NCTS telepítésére rendelkezésre álló átmeneti időszak alatt a Bizottság további közös összetevőket, átmeneti szabályokat és támogató mechanizmusokat biztosít a tagállamok számára egy olyan működési környezet kialakítása érdekében, amelyben az új rendszert még nem telepítő tagállamok ideiglenesen továbbra is együtt tudnak működni azokkal a tagállamokkal, amelyek már telepítették az új rendszert.

(2)   A Bizottság egy központi átalakító formájában közös összetevőt kínál a közös kommunikációs hálózaton történő üzenetcseréhez. A tagállam dönthet arról, hogy ezt alkalmazza-e nemzeti szinten.

(3)   A gazdálkodók és más személyek fokozatos bekapcsolódása esetén egy tagállam kínálhat nemzeti átalakítót a gazdálkodó és más személyek, valamint a vámhatóság közötti üzenetcseréhez.

(4)   A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve el kell készítenie az átmeneti időszak alatt alkalmazandó, üzleti és technikai jellegű műszaki szabályokat, amelyek lehetővé teszik az (EU) 2016/341 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott, információcserére vonatkozó követelmények, illetve az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletben és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletben együttesen meghatározott, információcserére vonatkozó követelmények közötti leképezést és interoperabilitást.

XI. FEJEZET

Különleges eljárásokhoz tartozó adatlapokat kezelő (INF SP) rendszer

64. cikk

Az INF SP-rendszer célja és felépítése

(1)   Az INF SP-rendszer lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek közötti kommunikációt a különleges eljárások területén felmerülő INF-adatok kiadása és kezelése céljából.

(2)   Az INF SP-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

| a) | az INF-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja; |
| --- | --- |

a)

az INF-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja;

| b) | központi INF SP-rendszer. |
| --- | --- |

b)

központi INF SP-rendszer.

65. cikk

Az INF SP-rendszer használata

(1)   Az INF SP-rendszert használva a gazdálkodók és más személyek INF-kérelmeket nyújthatnak be és nyomon követhetik azok állapotát, illetve a tagállamok vámhatóságai feldolgozhatják ezeket a kérelmeket és kezelhetik az INF-eket.

(2)   Az INF SP-rendszer lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai számára INF létrehozását, és szükség esetén a tagállamok vámhatóságai közötti kommunikációt.

(3)   Az INF SP-rendszer lehetővé teszi a behozatali vám összegének kiszámítását a Vámkódex 86. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

66. cikk

Hitelesítés és a központi INF SP-rendszerhez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az INF SP-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

A vámjogi képviselők hitelesítésének és az INF SP-rendszer közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az UUM&DS-rendszerben vagy a tagállam által az e rendelet 20. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak az INF SP-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak az INF SP-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

67. cikk

Az INF-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja

(1)   Az EUCTP az e rendelet 6. cikkében említetteknek megfelelően hozzáférést biztosít az INF-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljához, és a gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portál belépési pontként szolgál az INF SP-rendszerbe a gazdálkodók és más személyek számára.

(2)   Az INF-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja együttműködik a központi INF SP-rendszerrel.

68. cikk

Központi INF SP-rendszer

(1)   A központi INF SP-rendszert a tagállamok vámhatóságai a benyújtott INF-ekkel kapcsolatos információk megosztására és tárolására használják.

(2)   A központi INF SP-rendszer együttműködik az INF SP-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljával.

XII. FEJEZET

Vámügyi kockázatkezelési rendszer (CRMS)

69. cikk

A CRMS célja és felépítése

(1)   A CRMS a közös kockázatkezelési keretrendszer végrehajtásának támogatása céljából lehetővé teszi a kockázatokkal kapcsolatos információk közlését, tárolását és cseréjét a tagállamok között, illetve a tagállamok és a Bizottság között.

(2)   Amennyiben van ilyen, használható a nemzeti rendszerekhez készült webes szolgáltatás, amely webes felületen keresztül teszi lehetővé az adatcserét a nemzeti rendszerekkel. A CRMS együttműködik az ICS2 közös összetevőivel.

70. cikk

A CRMS használata

(1)   A CRMS a következő célokra szolgál, a Vámkódex 46. cikkének (3) és (5) bekezdésével összhangban:

| a) | a kockázattal kapcsolatos információcserére a tagállamok között, illetve a tagállamok és a Bizottság között a Vámkódex 46. cikkének (5) bekezdésében és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említett módon, valamint ezen információk tárolására és feldolgozására; |
| --- | --- |

a)

a kockázattal kapcsolatos információcserére a tagállamok között, illetve a tagállamok és a Bizottság között a Vámkódex 46. cikkének (5) bekezdésében és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említett módon, valamint ezen információk tárolására és feldolgozására;

| b) | az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 36. cikkének (2) bekezdésében említett közös kockázati kritériumok, kiemelt ellenőrzési fellépések és válságkezelés végrehajtására vonatkozó információk közlésére a tagállamok, illetőleg a tagállamok és a Bizottság között, valamint ezen információk benyújtására, feldolgozására és tárolására, ideértve a kapcsolódó kockázatokra vonatkozó információcserét és ezen intézkedések eredményeinek elemzését; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 36. cikkének (2) bekezdésében említett közös kockázati kritériumok, kiemelt ellenőrzési fellépések és válságkezelés végrehajtására vonatkozó információk közlésére a tagállamok, illetőleg a tagállamok és a Bizottság között, valamint ezen információk benyújtására, feldolgozására és tárolására, ideértve a kapcsolódó kockázatokra vonatkozó információcserét és ezen intézkedések eredményeinek elemzését;

| c) | a meglévő kockázatokról és új trendekről szóló kockázatelemzési jelentéseknek a rendszerből való elektronikus úton történő lekérésére a tagállamok és a Bizottság részéről, a közös kockázatkezelési keretrendszerben és a nemzeti kockázatkezelési rendszerben történő felhasználás céljára. |
| --- | --- |

c)

a meglévő kockázatokról és új trendekről szóló kockázatelemzési jelentéseknek a rendszerből való elektronikus úton történő lekérésére a tagállamok és a Bizottság részéről, a közös kockázatkezelési keretrendszerben és a nemzeti kockázatkezelési rendszerben történő felhasználás céljára.

(2)   Amennyiben a CRMS és a nemzeti rendszerek közötti adatátvitel automatizálható, a nemzeti rendszereket alkalmassá kell tenni a CRMS webes szolgáltatásának használatára.

71. cikk

Hitelesítés és a CRMS-hez való hozzáférés

(1)   A tagállamok vámhatóságainak a CRMS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(2)   A Bizottság alkalmazottainak a CRMS közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

72. cikk

A CRMS közös összetevője

(1)   A CRMS online, a rendszerben kitölthető, jelentési célokra feldolgozható és a rendszerben tárolt kockázati tájékoztató adatlapokat, illetve a kockázatelemzésekkel és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos visszajelzési adatlapokat bocsát rendelkezésre. A jogosult felhasználók lekérhetik és nemzeti kockázatkezelési és ellenőrzési célokra használhatják az adatlapokat.

(2)   A CRMS kommunikációs mechanizmusokat biztosít, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára (egyénileg vagy egy szervezeti egység részeként) a kockázattal kapcsolatos információszolgáltatást és -cserét, válaszadást a más felhasználóktól érkező egyedi kérésekre, illetve a Bizottság részére tények közlését és a közös kockázati kritériumok, kiemelt ellenőrzési fellépések és válságkezelés végrehajtása során tett intézkedéseik eredményeinek elemzését.

(3)   A CRMS eszközöket biztosít a rendszerekben tárolt kockázati tájékoztató adatlapokról származó adatok elemzésére és összesítésére.

(4)   A CRMS olyan platformot biztosít, ahol tárolhatók és a jogosult felhasználók számára kockázatkezelési és ellenőrzési célokra elérhetővé tehetők a kockázatkezelés és az ellenőrzések szempontjából releváns információk, ideértve az útmutatókat, a felderítési technológiákkal kapcsolatos információkat és adatokat, valamint más adatbázisokra mutató hivatkozásokat.

XIII. FEJEZET

Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (CCI)

73. cikk

A CCI célja és felépítése

(1)   A CCI lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai közötti, valamint a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók közötti kommunikációt vám-árunyilatkozatoknak olyan behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében történő benyújtása és feldolgozása céljából, ahol egynél több tagállam érintett.

(2)   A CCI a következő közös összetevőkből áll:

| a) | közös kommunikációs hálózat; |
| --- | --- |

a)

közös kommunikációs hálózat;

| b) | központi szolgáltatások. |
| --- | --- |

b)

központi szolgáltatások.

(3)   A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti CCI-rendszereik a CCI-hez tartozó közös kommunikációs hálózaton keresztül kommunikáljanak más tagállamok nemzeti CCI-rendszereivel, és a következő nemzeti összetevőket tartalmazzák:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | nemzeti CCI-alkalmazás; |
| --- | --- |

b)

nemzeti CCI-alkalmazás;

| c) | interfész a nemzeti szintű EMCS-hez/jövedékiadatcsere-rendszerhez. |
| --- | --- |

c)

interfész a nemzeti szintű EMCS-hez/jövedékiadatcsere-rendszerhez.

74. cikk

A CCI használata

A CCI-rendszer a következő célokra szolgál:

| a) | a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés Vámkódexben meghatározott alaki követelményeinek biztosítására olyan helyzetekben, ahol egynél több tagállam érintett; |
| --- | --- |

a)

a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés Vámkódexben meghatározott alaki követelményeinek biztosítására olyan helyzetekben, ahol egynél több tagállam érintett;

| b) | normál vám-árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében; |
| --- | --- |

b)

normál vám-árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében;

| c) | egyszerűsített vám-árunyilatkozatok és a vonatkozó kiegészítő árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében; |
| --- | --- |

c)

egyszerűsített vám-árunyilatkozatok és a vonatkozó kiegészítő árunyilatkozatok benyújtására és feldolgozására a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében;

| d) | a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzésre vonatkozó engedélyben megadott, vonatkozó vám-árunyilatkozatok és vám elé állításról szóló értesítések benyújtására és feldolgozására a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében. |
| --- | --- |

d)

a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzésre vonatkozó engedélyben megadott, vonatkozó vám-árunyilatkozatok és vám elé állításról szóló értesítések benyújtására és feldolgozására a behozatalra vonatkozó központi vámkezelés keretében.

75. cikk

Hitelesítés és a CCI-hez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodók csak a nemzeti CCI-rendszerekhez férnek hozzá egy, a tagállamok által kifejlesztett, gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálon keresztül. A hitelesítésről és a hozzáférés-hitelesítésről a tagállamok döntenek.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak a CCI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak a CCI közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

76. cikk

A CCI közös kommunikációs hálózata

(1)   A közös kommunikációs hálózat biztosítja az elektronikus kommunikációt a tagállamok nemzeti CCI-alkalmazásai között.

(2)   A tagállamok vámhatóságai a közös kommunikációs hálózatot használják a behozatal CCI-hez kapcsolódó alaki követelményei szempontjából releváns információcserére.

77. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálnak lehetővé kell tennie az információcserét a gazdálkodók és a tagállamok vámhatóságainak nemzeti CCI-rendszerei között.

(2)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti CCI-alkalmazásokkal.

78. cikk

Nemzeti CCI-rendszer

(1)   A nemzeti CCI-rendszert az azt létrehozó tagállam vámhatósága a vám-árunyilatkozatok CCI keretében történő feldolgozására használja.

(2)   A tagállamok nemzeti CCI-rendszerei a közös domainen keresztül, elektronikus úton kommunikálnak egymással, és a más tagállamoktól kapott, behozatalra vonatkozó információk feldolgozására szolgálnak.

XIV. FEJEZET

Regisztrált exportőri rendszer

1. szakasz

A tagállamok REX-rendszere

79. cikk

A tagállamok REX-rendszerének célja és felépítése

(1)   A tagállamok REX-rendszere lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai számára, hogy az áruk preferenciális származásának bejelentése céljából nyilvántartásba vegyék az Unióban letelepedett gazdálkodókat, valamint hogy kezeljék e regisztrációkat, nevezetesen azok módosítását és visszavonását, a visszavonások törlését és a regisztrációk bejelentését.

(2)   A tagállamok REX-rendszere a következő közös összetevőkből áll:

| a) | a tagállamok REX-rendszerének gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok REX-rendszerének gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja;

| b) | a tagállamok központi REX-rendszere. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok központi REX-rendszere.

(3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozhatják létre:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | nemzeti regisztrált exportőri rendszer („nemzeti REX-rendszer”). |
| --- | --- |

b)

nemzeti regisztrált exportőri rendszer („nemzeti REX-rendszer”).

80. cikk

A tagállamok REX-rendszerének használata

A tagállamok REX-rendszerét az exportőrök és a tagállamok vámhatóságai az uniós preferenciális kereskedelmi rendelkezések alkalmazásában, a hatályos rendelkezéseknek megfelelően használják.

81. cikk

Hitelesítés és a tagállamok REX-rendszeréhez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek a tagállami REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljához való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

A vámjogi képviselők hitelesítésének és a tagállami REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljához való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az UUM&DS rendszerben vagy a tagállam által az e rendelet 20. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

(2)   A tagállami tisztviselőknek a központi REX-rendszerhez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A bizottsági tisztviselőknek a központi REX-rendszerhez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

82. cikk

A tagállami REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja

(1)   A tagállami REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja együttműködik az EUCTP-vel, és az EUCTP belépési pontként szolgál a gazdasági szereplők és más személyek által a tagállamok központi REX-rendszeréhez intézett megkeresésekhez.

(2)   A tagállami REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja interoperábilis a tagállamok központi REX-rendszerével, és biztosítja az átirányítást a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálokra, amennyiben vannak ilyenek.

(3)   Azokban a tagállamokban, ahol nem hoztak létre a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált, a REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló uniós portálja szolgál a regisztrációs kérelmekkel és regisztrációs határozatokkal, illetve minden, az eredeti kérelmet vagy regisztrációt potenciálisan érintő eseménnyel kapcsolatos információk benyújtására és cseréjére, e rendelet 79. cikkének megfelelően.

83. cikk

A tagállamok központi REX-rendszere

(1)   A tagállamok vámhatóságai a központi REX-rendszert használják az e rendelet 82. cikkében említett regisztrációs kérelmek feldolgozására, a regisztrációk tárolására, az eredeti kérelmet vagy regisztrációt esetlegesen érintő későbbi események feldolgozására, illetve a regisztrációkkal kapcsolatos lekérdezések elvégzésére.

(2)   A tagállamok központi REX-rendszere interoperábilis a REX-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljával, az ügyféltörzs-alkalmazásokkal és más releváns rendszerekkel.

84. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   Amennyiben a tagállam létrehoz a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált, a gazdálkodók és az egyéb személyek ezt a portált használják a regisztrációs kérelmekkel és regisztrációs határozatokkal, illetve minden, az eredeti kérelmet vagy regisztrációt potenciálisan érintő eseménnyel kapcsolatos információk benyújtására és cseréjére, e rendelet 79. cikkének megfelelően.

(2)   Amennyiben egy tagállam gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hoz létre, arról tájékoztatja a Bizottságot.

(3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál interoperábilis a nemzeti REX-rendszerrel.

85. cikk

Nemzeti REX-rendszer

(1)   Ahol létrehoztak nemzeti REX-rendszert, a tagállamok vámhatóságai azt használják az e rendelet 84. cikkében említett regisztrációs kérelmek feldolgozására, a regisztrációk tárolására, az eredeti kérelmet vagy regisztrációt esetlegesen érintő későbbi események feldolgozására, illetve a regisztrációkkal kapcsolatos lekérdezések elvégzésére.

(2)   A nemzeti REX-rendszer együttműködik és szinkronizálva van a tagállamok központi REX-rendszerével.

2. szakasz

Az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok REX-rendszere

86. cikk

Az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok REX-rendszerének célja és felépítése

(1)   Az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok REX-rendszere (a továbbiakban: a harmadik országok REX-rendszere) lehetővé teszi ezen országok gazdálkodói számára, hogy elkészítsék a regisztrált exportőrként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelmeket, illetve ezen országok illetékes hatóságai számára, hogy e kérelmeket feldolgozzák, valamint hogy kezeljék e regisztrációkat, nevezetesen azok módosítását és visszavonását, a visszavonások törlését és a regisztrációk bejelentését.

(2)   A harmadik országok REX-rendszere a következő közös összetevőkből áll:

| a) | előzetes kérelmezési rendszer; |
| --- | --- |

a)

előzetes kérelmezési rendszer;

| b) | a harmadik országok központi REX-rendszere. |
| --- | --- |

b)

a harmadik országok központi REX-rendszere.

87. cikk

A harmadik országok REX-rendszerének használata

A harmadik országok REX-rendszere bizonyos harmadik országokban alkalmazandó, az uniós preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal összhangban.

88. cikk

Hitelesítés és a harmadik országok REX-rendszeréhez való hozzáférés

(1)   A harmadik országok tisztviselőinek a harmadik országok központi REX-rendszeréhez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az EU Loginnal, illetve a harmadik országok REX-rendszerének felhasználókezelési rendszere (T-REX) útján kell elvégezni.

(2)   A gazdálkodók és más személyek részére az e rendelet 86. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett előzetes kérelmi rendszerhez névtelen hozzáférést kell biztosítani.

(3)   A bizottsági tisztviselőknek a harmadik országok központi REX-rendszeréhez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(4)   Amennyiben az Unió preferenciális kereskedelmi megállapodása már nem alkalmazandó egy harmadik országra, az adott harmadik ország illetékes hatóságai mindaddig megőrzik a harmadik országok REX-rendszeréhez való hozzáférésüket, amíg az kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges.

89. cikk

A harmadik országok REX-rendszeréhez kapcsolódó adatvédelem

A harmadik országokban letelepedett érintetteknek a harmadik országok REX-rendszerében harmadik országok illetékes hatóságai által nyilvántartásba vett személyes adatait csak az Unióval kötött vonatkozó preferenciális kereskedelmi megállapodás végrehajtása és nyomon követése céljából lehet kezelni.

90. cikk

Az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok központi REX-rendszere

(1)   A harmadik országok illetékes hatóságai a harmadik országok központi REX-rendszerét használják a regisztrációs kérelmek feldolgozására, a regisztrációk tárolására, az eredeti kérelmet vagy regisztrációt esetlegesen érintő későbbi események feldolgozására, illetve a regisztrációkkal kapcsolatos lekérdezések elvégzésére.

(2)   A harmadik országok központi REX-rendszere interoperábilis az előzetes kérelmezési rendszerrel, az ügyféltörzs-alkalmazásokkal és más releváns rendszerekkel.

91. cikk

Az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok REX-rendszerének előzetes kérelmezési rendszere

(1)   Az előzetes kérelmezési rendszer belépési pontként szolgál a gazdálkodók és más személyek számára a regisztrált exportőrként való nyilvántartásba vétel iránti kérelmükben szereplő adatok elektronikus benyújtásához. Az előzetes kérelmezési rendszer nem szolgálhat a meglévő regisztrációk módosítására vagy visszavonására irányuló kérelmek benyújtására.

(2)   Az előzetes kérelmezési rendszer interoperábilis az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok központi REX-rendszerével.

XV. FEJEZET

Az uniós státus igazolására szolgáló rendszer (PoUS)

92. cikk

A PoUS-rendszer célja és felépítése

(1)   A PoUS-rendszer lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai és a gazdálkodók és más személyek közötti kommunikációt az áruk uniós vámjogi státusának igazolására szolgáló T2L/T2LF és vámárumanifeszt (CGM) okmányok kiállítása és kezelése céljából.

(2)   A PoUS-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

| a) | a PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja; |
| --- | --- |

a)

a PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja;

| b) | központi PoUS-rendszer. |
| --- | --- |

b)

központi PoUS-rendszer.

(3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozhatják létre:

| a) | gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

| b) | nemzeti PoUS-rendszer. |
| --- | --- |

b)

nemzeti PoUS-rendszer.

93. cikk

A PoUS-rendszer használata

(1)   A gazdálkodók és más személyek a PoUS-rendszert használják az uniós státus igazolására szolgáló, T2L/T2LF és CGM okmányok formájában szolgáltatott igazolásfajták záradékolása és nyilvántartásba vétele, illetve záradékolás nélküli nyilvántartásba vétele iránti kérelmek benyújtására, valamint a vám elé állításkor az áruk uniós státusára vonatkozó igazolás kezelésére.

(2)   A PoUS rendszer lehetővé teszi a gazdálkodók és más személyek kérelmeinek záradékolását és nyilvántartásba vételét, valamint az uniós státusra vonatkozó igazolások használatának kezelését.

94. cikk

Hitelesítés és a központi PoUS-rendszerhez való hozzáférés

(1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek a PoUS-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

(2)   A tagállamok vámhatóságainak a PoUS-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

A tagállamok vámhatóságainak a nemzeti PoUS-rendszerhez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az érintett tagállam által létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság alkalmazottainak a PoUS-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az UUM&DS-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

95. cikk

A PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja

(1)   A PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja az EUCTP portállal kommunikál, és ez utóbbi belépési pontként szolgál a PoUS-rendszerbe a gazdálkodók és más személyek számára.

(2)   A PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portálja interoperábilis a központi PoUS-rendszerrel.

96. cikk

Központi PoUS-rendszer

(1)   A központi PoUS-rendszert a tagállamok vámhatóságai a benyújtott T2L/T2LF és CGM okmányokkal kapcsolatos információk megosztására és tárolására használják.

(2)   A központi PoUS-rendszer interoperábilis a PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljával.

97. cikk

Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

(1)   Ha egy tagállam az e rendelet 92. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően nemzeti PoUS-rendszert hozott létre, a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál szolgál a gazdálkodók és más személyek számára a nemzeti PoUS-rendszerekhez való fő belépési pontként.

(2)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti PoUS-rendszerrel – amennyiben van ilyen.

(3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál a PoUS-rendszer gazdasági szereplőknek szóló egyedi uniós portáljáéval egyenértékű funkciókkal rendelkezik.

(4)   Amennyiben egy tagállam gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hoz létre, arról tájékoztatja a Bizottságot.

98. cikk

Nemzeti PoUS-rendszer

A nemzeti PoUS-rendszer együttműködik a központi PoUS-rendszerrel, a nemzeti PoUS-rendszerben létrehozott igazolásokat elérhetővé téve a központi rendszerben is.

XVI. FEJEZET

Felügyeleti rendszer

99. cikk

A felügyeleti rendszer célja és felépítése

(1)   A felügyeleti rendszer a Vámkódex 56. cikkének (5) bekezdésével és a használatát előíró uniós jogi aktusokkal összhangban lehetővé teszi a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság közötti, vámfelügyelet céljából folytatott kommunikációt, valamint az áruk szabad forgalomba bocsátására vagy kivitelére vonatkozó vám-árunyilatkozati adatok gyűjtését.

(2)   A tagállamok a vám-árunyilatkozati rendszerekből kikért információkat automatizált módon továbbítják a felügyeleti rendszerbe.

(3)   A felügyeleti rendszer egyetlen közös összetevőből álló központi rendszer.

100. cikk

A felügyeleti rendszer használata

A felügyeleti rendszerben szereplő adatok a szabad forgalomba bocsátási és kiviteli eljárások felügyeletére szolgálnak, ami a következőket foglalja magában:

| a) | a Bizottság és a tagállami vámhatóságok támogatása a vámellenőrzések és a vámjogszabályok egységes alkalmazásának garantálásában; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság és a tagállami vámhatóságok támogatása a vámellenőrzések és a vámjogszabályok egységes alkalmazásának garantálásában;

| b) | a kockázatok minimalizálása, többek között adatbányászat és a kockázati információk cseréje révén; valamint |
| --- | --- |

b)

a kockázatok minimalizálása, többek között adatbányászat és a kockázati információk cseréje révén; valamint

| c) | az egyéb uniós rendelkezések által előírt egyedi intézkedések végrehajtása, amelyeket a tagállamok vámhatóságainak kell elvégezniük a határon. |
| --- | --- |

c)

az egyéb uniós rendelkezések által előírt egyedi intézkedések végrehajtása, amelyeket a tagállamok vámhatóságainak kell elvégezniük a határon.

101. cikk

Hitelesítés és a felügyeleti rendszerhez való hozzáférés

(1)   A tagállamok vámhatóságainak a felügyeleti rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(2)   A Bizottság alkalmazottainak a felügyeleti rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

102. cikk

Központi felügyeleti rendszer

A tagállamok és a Bizottság a központi felügyeleti rendszert használják az e rendelet 100. cikkében említett adatok gyűjtésére, tárolására, feldolgozására és elemzésére.

XVII. FEJEZET

Az elektronikus rendszerek működése és az azok használatára vonatkozó képzés

103. cikk

Az elektronikus rendszerek fejlesztése, tesztelése, telepítése és kezelése

(1)   A közös összetevőket a Bizottság fejleszti, teszteli, telepíti és kezeli, de adott esetben a tagállamok is tesztelhetik ezeket. A nemzeti összetevőket a tagállamok fejlesztik, tesztelik, telepítik és kezelik.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti összetevők interoperábilisak legyenek a közös összetevőkkel.

(3)   A decentralizált rendszerek közös specifikációit a Bizottság tervezi meg és tartja karban, szoros együttműködésben a tagállamokkal.

(4)   A tagállamok olyan interfészeket fejlesztenek ki, működtetnek és tartanak karban, amelyek biztosítják a decentralizált rendszereknek a gazdálkodókkal és más személyekkel a nemzeti összetevőkön és interfészeken keresztül, illetve a más tagállamokkal a közös összetevőkön keresztül történő információcseréhez szükséges funkcióit.

104. cikk

Az elektronikus rendszerek karbantartása és módosítása

(1)   A közös összetevők karbantartását a Bizottság, nemzeti összetevőik karbantartását pedig a tagállamok végzik.

(2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják az elektronikus rendszerek zavartalan működését.

(3)   A Bizottság hibajavítás, új funkciók hozzáadása, illetve a meglévő funkciók megváltoztatása céljából módosításokat hajthat végre az elektronikus rendszerek közös összetevőiben.

(4)   A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a közös összetevők módosításáról és naprakésszé tételéről.

(5)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti összetevők módosításáról és naprakésszé tételéről, amennyiben az hatással lehet a közös összetevők működésére.

(6)   A Bizottság és a tagállamok nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az elektronikus rendszerek módosítására és naprakésszé tételére vonatkozó, (4) és (5) bekezdés szerinti információkat.

105. cikk

Az elektronikus rendszerek átmeneti működési zavara

(1)   Az elektronikus rendszereknek a Vámkódex 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett átmeneti működési zavara esetén a gazdálkodók és más személyek az adott alaki követelmények teljesítéséhez szükséges információkat a tagállamok által meghatározott módon nyújtják be, ideértve az elektronikus adatfeldolgozási eljárásoktól eltérő módokat is.

(2)   A tagállamok vámhatóságai gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdéssel összhangban benyújtott információk a megfelelő elektronikus rendszer újbóli elérhetővé válását követő 7 napon belül elérhetők legyenek az adott elektronikus rendszerben.

(3)   A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást, ha egy elektronikus rendszer átmeneti működési zavar miatt nem érhető el.

A Bizottság és a tagállamok abban az esetben is tájékoztatják egymást, ha az ICS2 tekintetében a gazdálkodók rendszerei nem érhetők el.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ICS2, az AES, a CRMS vagy a CCI átmeneti működési zavara esetén a tagállamok és a Bizottság által közösen meghatározott üzletmenet-folytonossági terv alkalmazandó.

(5)   Az ICS2 tekintetében minden tagállam maga határoz az üzletmenet-folytonossági terv aktiválásáról, amennyiben az adott tagállamot érinti a rendszer átmeneti üzemzavara, vagy a Vámkódex 127. cikkének (4) és (6) bekezdésében említett, belépési gyűjtő árunyilatkozat, illetve az abban szereplő adatok benyújtására kötelezett gazdálkodó nem tudja benyújtani ezeket.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az NCTS átmeneti működési zavara esetén az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 72-04. mellékletében említett üzletmenet-folytonossági eljárás alkalmazandó.

106. cikk

A közös összetevők használatával és működésével kapcsolatos képzési támogatás

A Bizottság a megfelelő képzési anyagok biztosításával segíti a tagállamokat az elektronikus rendszerek közös összetevőinek használatában és működtetésében.

XVIII. FEJEZET

Adatvédelem, adatkezelés, valamint az elektronikus rendszerek tulajdonlása és biztonsága

107. cikk

A személyes adatok védelme

(1)   Az elektronikus rendszerekben nyilvántartott személyes adatoknak a vámjogszabályok, illetve a Vámkódexben említett egyéb jogszabályok végrehajtása céljából történő kezelését az e rendelet 4. cikkében, 7. cikkének (1) bekezdésében, 16. cikkének (1) bekezdésében, 21. cikkének (1) bekezdésében, 30. cikkében, 35. cikkének (1) bekezdésében, 42. cikkének (1) bekezdésében, 50. cikkének (1) bekezdésében, 57. cikkének (1) bekezdésében, 64. cikkének (1) bekezdésében, 69. cikkének (1) bekezdésében, 73. cikkének (1) bekezdésében, 79. cikkének (1) bekezdésében, 86. cikkének (1) bekezdésében, 92. cikkének (1) bekezdésében és 99. cikkének (1) bekezdésében az egyes elektronikus rendszerek tekintetében meghatározott egyedi célkitűzések figyelembevételével kell végezni.

(2)   A személyes adatok védelme területén működő tagállami nemzeti felügyeleti hatóságok az (EU) 2018/1725 rendelet 62. cikkével összhangban együttműködnek az európai adatvédelmi biztossal az elektronikus rendszerekben nyilvántartott személyes adatok kezelésének összehangolt felügyelete érdekében.

(3)   A REX-rendszerben regisztrált érintettnek az (EU) 2016/679 és az (EU) 2018/1725 rendelet III. fejezete szerinti jogok gyakorlása iránti kérelmét először a harmadik ország illetékes hatóságaihoz vagy a személyes adatokat nyilvántartó tagállam vámhatóságaihoz kell benyújtani.

Amennyiben az érintett anélkül nyújtott be ilyen kérelmet a Bizottsághoz, hogy megpróbálta volna érvényesíteni ezeket a jogait a harmadik ország illetékes hatóságainál vagy a személyes adatokat nyilvántartó tagállam vámhatóságainál, a Bizottság továbbítja a kérelmet a harmadik ország illetékes hatóságainak, illetve az adatokat nyilvántartó tagállam vámhatóságainak.

Ha a regisztrált exportőr nem tudja érvényesíteni a jogait a harmadik ország illetékes hatóságainál vagy a személyes adatokat nyilvántartó tagállam vámhatóságainál, a regisztrált exportőr kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, amely az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikke 7. pontjának, illetve az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikke 8. pontjának értelmében vett adatkezelőként jár el.

108. cikk

Az elektronikus rendszerekben szereplő adatok naprakésszé tétele

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szinten nyilvántartásba vett adatok megfeleljenek a közös összetevőkben nyilvántartott adatoknak, és naprakészek legyenek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ICS2 esetén a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a következő adatok naprakészek legyenek és megfeleljenek az ICS2 közös adattárában található adatoknak:

| a) | a nemzeti szinten nyilvántartott és a nemzeti belépési rendszerből az ICS2 közös adattárába küldött adatok; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szinten nyilvántartott és a nemzeti belépési rendszerből az ICS2 közös adattárába küldött adatok;

| b) | a nemzeti belépési rendszer által az ICS2 közös adattárából kapott adatok. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti belépési rendszer által az ICS2 közös adattárából kapott adatok.

109. cikk

Az adatokhoz való hozzáférésre és az adatkezelésre vonatkozó korlátozások

(1)   Az elektronikus rendszerek közös összetevőiben valamely tagállam által nyilvántartásba vett adatokhoz az adott tagállam fér hozzá és az kezeli őket. Az adatokhoz olyan másik tagállam is hozzáférhet, illetve olyan másik tagállam is kezelheti azokat, amely részt vesz egy olyan kérelem feldolgozásában vagy olyan határozat kezelésében, amelyhez az adatok kapcsolódnak.

(2)   Az elektronikus rendszerek közös összetevőiben gazdálkodók vagy más személyek által nyilvántartásba vett adatok az adott gazdálkodók, illetve egyéb személyek által férhetők hozzá és kezelhetők. Az adatokhoz az a tagállam is hozzáférhet, illetve azokat az a tagállam is kezelheti, amely részt vesz egy olyan kérelem feldolgozásában vagy olyan határozat kezelésében, amelyhez az adatok kapcsolódnak.

(3)   Az ICS2 közös összetevőjében található, gazdálkodók vagy más személyek által a közös gazdasági szereplői interfésznek küldött vagy ott nyilvántartásba vett adatok az adott gazdálkodók, illetve egyéb személyek által férhetők hozzá és kezelhetők.

(4)   A központi EBTI-rendszerben tagállam által nyilvántartásba vett adatokat az adott tagállam kezelheti. Az adatokat másik tagállam is kezelheti, amennyiben részt vesz egy olyan kérelem feldolgozásában, amelyhez az adatok kapcsolódnak, ideértve az e rendelet 26. cikke szerinti, a tagállami vámhatóságok között megvalósuló konzultációt is. Az adatokhoz a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban valamennyi tagállami vámhatóság, valamint e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a Bizottság is hozzáférhet.

(5)   A központi EBTI-rendszerben gazdálkodók vagy más személyek által nyilvántartásba vett adatok az adott gazdálkodók, illetve személyek által férhetők hozzá és kezelhetők. Az adatokhoz a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban valamennyi tagállami vámhatóság, valamint e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a Bizottság is hozzáférhet.

(6)   Az ICS2 közös összetevőiben szereplő adatokat illetően:

| a) | gazdálkodók vagy más személyek által a közös gazdasági szereplői interfészen keresztül tagállamnak az ICS2 közös adattárába küldött adatok az adott tagállam által férhetők hozzá és kezelhetők az ICS2 közös adattárában. Amennyiben szükséges, az adott tagállam a közös gazdasági szereplői interfészen is hozzáférhet ezekhez a nyilvántartásba vett információkhoz; |
| --- | --- |

a)

gazdálkodók vagy más személyek által a közös gazdasági szereplői interfészen keresztül tagállamnak az ICS2 közös adattárába küldött adatok az adott tagállam által férhetők hozzá és kezelhetők az ICS2 közös adattárában. Amennyiben szükséges, az adott tagállam a közös gazdasági szereplői interfészen is hozzáférhet ezekhez a nyilvántartásba vett információkhoz;

| b) | egy tagállam által az ICS2 közös adattárába küldött vagy ott nyilvántartásba vett adatok az adott tagállam által férhetők hozzá és kezelhetők; |
| --- | --- |

b)

egy tagállam által az ICS2 közös adattárába küldött vagy ott nyilvántartásba vett adatok az adott tagállam által férhetők hozzá és kezelhetők;

| c) | az a) és b) pontban említett adatokhoz másik tagállam is hozzáférhet, illetve az adatokat másik tagállam is kezelheti, amennyiben az részt vesz olyan kockázatelemzésben és/vagy ellenőrzési eljárásban, amelyhez az adatok kapcsolódnak az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének a), b) és d) pontjával, (5), (7) és (7a) bekezdésével, valamint 189. cikke (3) és (4) bekezdésével összhangban, a más tagállamok vámhatóságai által a rendszerben az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett, védelmi és biztonsági kockázatokra vonatkozó információkhoz kapcsolódóan rögzített adatok kivételével; |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontban említett adatokhoz másik tagállam is hozzáférhet, illetve az adatokat másik tagállam is kezelheti, amennyiben az részt vesz olyan kockázatelemzésben és/vagy ellenőrzési eljárásban, amelyhez az adatok kapcsolódnak az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének a), b) és d) pontjával, (5), (7) és (7a) bekezdésével, valamint 189. cikke (3) és (4) bekezdésével összhangban, a más tagállamok vámhatóságai által a rendszerben az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 186. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett, védelmi és biztonsági kockázatokra vonatkozó információkhoz kapcsolódóan rögzített adatok kivételével;

| d) | az adatok a tagállamokkal együttműködve a Bizottság által is kezelhetők e rendelet 43. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 182. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában. Az ilyen adatkezelés eredményei a Bizottság és a tagállamok által hozzáférhetők; |
| --- | --- |

d)

az adatok a tagállamokkal együttműködve a Bizottság által is kezelhetők e rendelet 43. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 182. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában. Az ilyen adatkezelés eredményei a Bizottság és a tagállamok által hozzáférhetők;

| e) | az adatok az e rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében említett célokból, az e rendelet 112. cikkében említett feltételek mellett, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti adatkezelési műveleteket részletező egyedi projektmegállapodásoknak megfelelően a tagállamok és a Bizottság által is hozzáférhetők és kezelhetők. |
| --- | --- |

e)

az adatok az e rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében említett célokból, az e rendelet 112. cikkében említett feltételek mellett, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti adatkezelési műveleteket részletező egyedi projektmegállapodásoknak megfelelően a tagállamok és a Bizottság által is hozzáférhetők és kezelhetők.

(7)   Az ICS2 közös összetevőjében található, a Bizottság által az ICS2 közös adattárában nyilvántartásba vett adatok a Bizottság és a tagállamok által férhetők hozzá és kezelhetők.

(8)   A felügyeleti rendszerben tárolt adatok a Bizottság és a tagállamok által férhetők hozzá és kezelhetők.

(9)   Az uniós tagállamok központi REX-rendszerében nyilvántartott adatok a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság által férhetők hozzá az Unió preferenciális kereskedelmi rendelkezéseinek végrehajtása és nyomon követése céljából.

(10)   Az Unióval kötött preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkező harmadik országok központi REX-rendszerében nyilvántartott adatokhoz a következők férhetnek hozzá:

| a) | azon harmadik ország illetékes hatóságai, ahol az adatokat nyilvántartásba vették; |
| --- | --- |

a)

azon harmadik ország illetékes hatóságai, ahol az adatokat nyilvántartásba vették;

| b) | a tagállam vámhatóságai, a vám-árunyilatkozatok Vámkódex 188. cikke szerinti ellenőrzésének vagy Vámkódex 48. cikke szerinti áruátengedést követő ellenőrzésének céljából; |
| --- | --- |

b)

a tagállam vámhatóságai, a vám-árunyilatkozatok Vámkódex 188. cikke szerinti ellenőrzésének vagy Vámkódex 48. cikke szerinti áruátengedést követő ellenőrzésének céljából;

| c) | a Bizottság, az Unió preferenciális kereskedelmi rendelkezéseinek végrehajtása és nyomon követése céljából. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság, az Unió preferenciális kereskedelmi rendelkezéseinek végrehajtása és nyomon követése céljából.

(11)   Amennyiben a tagállamok biztonsági eseményeket és problémákat jelentenek az olyan rendszerek szolgáltatásaihoz kapcsolódó működési folyamatok során, amelyek esetében a Bizottság adatfeldolgozóként jár el, a Bizottság kizárólag a regisztrált esemény vagy probléma megoldása céljából férhet hozzá az adatokhoz. A Bizottság a Vámkódex 12. cikkével összhangban biztosítja az adatok bizalmas kezelését.

110. cikk

Rendszertulajdonosok

(1)   A közös összetevők rendszertulajdonosa a Bizottság.

(2)   A nemzeti összetevők rendszertulajdonosai az érintett tagállamok.

111. cikk

Rendszerbiztonság

(1)   A közös összetevők biztonságáról a Bizottság gondoskodik. A nemzeti összetevők biztonságáról a tagállamok gondoskodnak.

E célból a Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a következők biztosítása érdekében:

| a) | az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása; |
| --- | --- |

a)

az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása;

| b) | az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása; |
| --- | --- |

b)

az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása;

| c) | az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése.

(2)   A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást minden olyan tevékenységről, amely az elektronikus rendszerek biztonságának megsértését eredményezheti, illetve amely kapcsán felmerülhet a biztonság megsértésének gyanúja.

(3)   A Bizottság és a tagállamok biztonsági terveket dolgoznak ki mindegyik rendszert illetően.

112. cikk

A rendszerek adatkezelője és adatfeldolgozója

Az e rendelet 1. cikkében említett rendszereket illetően és a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódóan:

| a) | a tagállamok az (EU) 2016/679 rendelet 7. cikkének 4. pontja szerinti értelemben vett adatkezelőként járnak el, és teljesítik az említett rendeletben foglalt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok az (EU) 2016/679 rendelet 7. cikkének 4. pontja szerinti értelemben vett adatkezelőként járnak el, és teljesítik az említett rendeletben foglalt kötelezettségeket;

| b) | a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 12. cikkének 3. pontja szerinti értelemben vett adatfeldolgozóként jár el, és teljesíti az említett rendeletben foglalt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 12. cikkének 3. pontja szerinti értelemben vett adatfeldolgozóként jár el, és teljesíti az említett rendeletben foglalt kötelezettségeket;

| c) | a b) ponttól eltérve az ICS2 tekintetében a Bizottság a tagállamokkal együtt közös adatkezelőként jár el,






  — | amikor a közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, valamint az ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzések végrehajtásának nyomon követése és értékelése céljából történő adatfeldolgozást végez, e rendelet 109. cikke (6) bekezdése d) pontjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

c)

a b) ponttól eltérve az ICS2 tekintetében a Bizottság a tagállamokkal együtt közös adatkezelőként jár el,

—

amikor a közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, valamint az ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzések végrehajtásának nyomon követése és értékelése céljából történő adatfeldolgozást végez, e rendelet 109. cikke (6) bekezdése d) pontjának megfelelően;

| — | amikor a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal összefüggő további információk gyűjtése, tárolása, feldolgozása és elemzése, illetve az e rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében említett kockázatkezelési folyamatok támogatása céljából történő adatkezelést végez, az e rendelet 109. cikke (6) bekezdésének e) pontjában meghatározott feltételek szerint; |
| --- | --- |

—

amikor a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal összefüggő további információk gyűjtése, tárolása, feldolgozása és elemzése, illetve az e rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében említett kockázatkezelési folyamatok támogatása céljából történő adatkezelést végez, az e rendelet 109. cikke (6) bekezdésének e) pontjában meghatározott feltételek szerint;

| d) | a b) ponttól eltérve a CRMS tekintetében a Bizottság szintén a tagállamokkal együtt, közös adatkezelőként jár el; |
| --- | --- |

d)

a b) ponttól eltérve a CRMS tekintetében a Bizottság szintén a tagállamokkal együtt, közös adatkezelőként jár el;

| e) | a b) ponttól eltérve a REX-rendszer tekintetében a Bizottság a tagállamokkal együtt közös adatkezelőként jár el,






  — | amikor az adatok feldolgozása a nemzeti rendszerrel való szinkronizálás céljából történik; |
| --- | --- | --- |

e)

a b) ponttól eltérve a REX-rendszer tekintetében a Bizottság a tagállamokkal együtt közös adatkezelőként jár el,

—

amikor az adatok feldolgozása a nemzeti rendszerrel való szinkronizálás céljából történik;

| — | amikor a vám-árunyilatkozatok Vámkódex 188. cikke szerinti ellenőrzése vagy a Vámkódex 48. cikke szerinti áruátengedést követő ellenőrzések céljából történő adatkezelést végez; |
| --- | --- |

—

amikor a vám-árunyilatkozatok Vámkódex 188. cikke szerinti ellenőrzése vagy a Vámkódex 48. cikke szerinti áruátengedést követő ellenőrzések céljából történő adatkezelést végez;

| — | amikor az uniós tagállamok REX-rendszerének használatára vonatkozó statisztikai és nyomonkövetési célú adatfeldolgozást végez; |
| --- | --- |

—

amikor az uniós tagállamok REX-rendszerének használatára vonatkozó statisztikai és nyomonkövetési célú adatfeldolgozást végez;

| — | amikor a harmadik országok REX-rendszerének használatára vonatkozó statisztikai és nyomonkövetési célú adatfeldolgozást végez; |
| --- | --- |

—

amikor a harmadik országok REX-rendszerének használatára vonatkozó statisztikai és nyomonkövetési célú adatfeldolgozást végez;

| f) | a b) ponttól eltérve a felügyeleti rendszer tekintetében a Bizottság a tagállamokkal együtt közös adatkezelőként jár el. |
| --- | --- |

f)

a b) ponttól eltérve a felügyeleti rendszer tekintetében a Bizottság a tagállamokkal együtt közös adatkezelőként jár el.

113. cikk

Adatmegőrzési időtartam

(1)   Azon rendszerek esetében, amelyekben a tagállamok az e rendelet 112. cikke szerinti adatkezelőkként járnak el, az adatmegőrzés időtartamát az érintett tagállamok határozzák meg a vámjogszabályok követelményeinek figyelembevételével, és erről tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   Azon rendszerek esetében, amelyekben a Bizottság és a tagállamok közös adatkezelőként járnak el, az adatmegőrzési időtartamokat a következőképpen kell meghatározni:

| a) | ICS2: 10 év az adatok központi rendszerben történő első kezelésének időpontjától; |
| --- | --- |

a)

ICS2: 10 év az adatok központi rendszerben történő első kezelésének időpontjától;

| b) | REX: 10 év a nyilvántartásba vétel visszavonásától; |
| --- | --- |

b)

REX: 10 év a nyilvántartásba vétel visszavonásától;

| c) | CRMS: 10 év az adatok központi rendszerben történő első kezelésének időpontjától; |
| --- | --- |

c)

CRMS: 10 év az adatok központi rendszerben történő első kezelésének időpontjától;

| d) | Felülvizsgálat: 10 év az adatok központi rendszerben történő első kezelésének időpontjától. |
| --- | --- |

d)

Felülvizsgálat: 10 év az adatok központi rendszerben történő első kezelésének időpontjától.

(3)   Az adatmegőrzési időtartam az elektronikus rendszerek hatálya alá tartozó valamennyi adatra alkalmazandó.

(4)   A (2) bekezdéstől eltérve, amennyiben az elektronikus rendszerekben tárolt adatokat érintő fellebbezést nyújtottak be vagy bírósági eljárás indult, az adatokat a fellebbezési eljárás vagy a bírósági eljárás befejezéséig meg kell őrizni.

XIX. FEJEZET

Záró rendelkezések

114. cikk

Az elektronikus rendszerek értékelése

A Bizottság és a tagállamok értékelik a felelősségi körükbe tartozó összetevőket és különösen elemzik ezen összetevők biztonságát és sértetlenségét, valamint az ezen összetevőkön belül kezelt adatok bizalmas jellegét.

A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást az értékelések eredményéről.

115. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2021/414 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett végrehajtási rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

116. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/2151 végrehajtási határozata (2019. december 13.) az Uniós Vámkódexben előírt elektronikus rendszerek kifejlesztésére és telepítésére vonatkozó munkaprogram létrehozásáról (HL L 325., 2019.12.16., 168. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2021/414 végrehajtási rendelete (2021. március 8.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól (HL L 81., 2021.3.9., 37. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 58., 2020.2.27., 4. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2016/341 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. december 17.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó, a szükséges elektronikus rendszerek működésbe lépéséig alkalmazandó átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról (HL L 69., 2016.3.15., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Gazdasági Közösség, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svéd Királyság és a Svájci Államszövetség között létrejött, egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény (HL L 226., 1987.8.13., 2. o.).

10

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/105

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1071 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 1.)

az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek egyes tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” státuszának bizonyos, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása vagy visszavonása, valamint bizonyos jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére, 36. cikke (4) bekezdésére és 42. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan betegségspecifikus szabályokat állapít meg, valamint meghatározza, hogy az említett szabályok miként alkalmazandók a jegyzékbe foglalt betegségek különböző kategóriáira. Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan kötelező mentesítési programokat, a 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan pedig önkéntes mentesítési programokat kell meghatározniuk, és hogy e programokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az említett rendelet arról is rendelkezik, hogy egyes, a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében a Bizottság jóváhagyja vagy visszavonja a tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítését. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan betegségspecifikus szabályokat állapít meg, valamint meghatározza, hogy az említett szabályok miként alkalmazandók a jegyzékbe foglalt betegségek különböző kategóriáira. Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan kötelező mentesítési programokat, a 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan pedig önkéntes mentesítési programokat kell meghatározniuk, és hogy e programokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az említett rendelet arról is rendelkezik, hogy egyes, a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében a Bizottság jóváhagyja vagy visszavonja a tagállamok vagy azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítését.

| (2) | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet, és kritériumokat állapít meg a tagállamok, azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítésének megadására, fenntartására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan, továbbá meghatározza a kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyására vonatkozó követelményeket a tagállamokra vagy azok körzeteire vagy kompartmentjeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet, és kritériumokat állapít meg a tagállamok, azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítésének megadására, fenntartására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan, továbbá meghatározza a kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyására vonatkozó követelményeket a tagállamokra vagy azok körzeteire vagy kompartmentjeire vonatkozóan.

| (3) | Az (EU) 2021/620 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan egyes tagállamoknak, illetve azok körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státusza, valamint az említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében. Ezen belül a mellékleteiben felsorolja a betegségtől mentes státusszal rendelkező tagállamokat vagy ilyen tagállami körzeteket vagy kompartmenteket, valamint a meglévő jóváhagyott, kötelező vagy önkéntes mentesítési programokat. Az egyes betegségekkel kapcsolatos megváltozott járványügyi helyzet miatt szükségessé vált az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet bizonyos mellékleteinek módosítása, hogy további, betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami körzetek kerüljenek be a jegyzékekbe, törlésre kerüljenek azok a körzetek, amelyek tekintetében megerősítésre került egyes betegségek kitörése, és ennélfogva már nem teljesülnek a „betegségtől mentes” státusz fenntartására vonatkozó feltételek, valamint jóváhagyásra kerüljenek a Bizottsághoz benyújtott bizonyos kötelező vagy önkéntes mentesítési programok. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/620 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozóan egyes tagállamoknak, illetve azok körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státusza, valamint az említett, jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében. Ezen belül a mellékleteiben felsorolja a betegségtől mentes státusszal rendelkező tagállamokat vagy ilyen tagállami körzeteket vagy kompartmenteket, valamint a meglévő jóváhagyott, kötelező vagy önkéntes mentesítési programokat. Az egyes betegségekkel kapcsolatos megváltozott járványügyi helyzet miatt szükségessé vált az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet bizonyos mellékleteinek módosítása, hogy további, betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami körzetek kerüljenek be a jegyzékekbe, törlésre kerüljenek azok a körzetek, amelyek tekintetében megerősítésre került egyes betegségek kitörése, és ennélfogva már nem teljesülnek a „betegségtől mentes” státusz fenntartására vonatkozó feltételek, valamint jóváhagyásra kerüljenek a Bizottsághoz benyújtott bizonyos kötelező vagy önkéntes mentesítési programok.

| (4) | A Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség, a Mycobacterium tuberculosis komplexszel (Mycobacterium bovis, M. caprae és M. tuberculosis) (MTBC) való fertőzöttség, a veszettség vírusával (RABV) való fertőzöttség, az enzootikus szarvasmarha-leukózis (EBL), a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis (IBR/IPV), az Aujeszky-betegség vírusával (ADV) való fertőzöttség, a szarvasmarhák vírusos hasmenése (BVD) és a kéknyelv-betegség vírusával (BTV) való fertőzöttség (1–24-es szerotípus) tekintetében a közelmúltban több tagállam is betegségtől mentes státusz, illetve kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyása iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz területe bizonyos körzeteire vonatkozóan. Továbbá több tagállam is bejelentette, hogy a veszettség vírusával való fertőzöttség, illetve a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttség kitörését észlelte, amit az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek is tükrözniük kell. |
| --- | --- |

(4)

A Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség, a Mycobacterium tuberculosis komplexszel (Mycobacterium bovis, M. caprae és M. tuberculosis) (MTBC) való fertőzöttség, a veszettség vírusával (RABV) való fertőzöttség, az enzootikus szarvasmarha-leukózis (EBL), a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis (IBR/IPV), az Aujeszky-betegség vírusával (ADV) való fertőzöttség, a szarvasmarhák vírusos hasmenése (BVD) és a kéknyelv-betegség vírusával (BTV) való fertőzöttség (1–24-es szerotípus) tekintetében a közelmúltban több tagállam is betegségtől mentes státusz, illetve kötelező vagy önkéntes mentesítési programok jóváhagyása iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz területe bizonyos körzeteire vonatkozóan. Továbbá több tagállam is bejelentette, hogy a veszettség vírusával való fertőzöttség, illetve a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttség kitörését észlelte, amit az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet egyes mellékleteinek is tükrözniük kell.

| (5) | A szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Olaszország és Portugália olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Basilicata régió Matera megyéjében, illetve Santarém és Setúbal kerületekben teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a betegségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a szarvasmarhafélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 1. fejezetében. |
| --- | --- |

(5)

A szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Olaszország és Portugália olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Basilicata régió Matera megyéjében, illetve Santarém és Setúbal kerületekben teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a betegségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a szarvasmarhafélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 1. fejezetében.

| (6) | A juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Franciaország és Olaszország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Guyane, Guadeloupe, Martinique, Mayotte és Réunion tengerentúli régiókban, illetve Campania régió Nápoly és Salerno megyéjében teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a betegségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a juh- és kecskefélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 2. fejezetében. |
| --- | --- |

(6)

A juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében Franciaország és Olaszország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Guyane, Guadeloupe, Martinique, Mayotte és Réunion tengerentúli régiókban, illetve Campania régió Nápoly és Salerno megyéjében teljesülnek a betegségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételei. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a betegségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a juh- és kecskefélék tekintetében Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől mentes körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I. melléklete I. részének 2. fejezetében.

| (7) | A Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttség tekintetében Olaszország és Spanyolország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusz elismerésére vonatkozóan az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított feltételek Calabria régió Catanzaro megyéjében, Campania régió Nápoly megyéjében, valamint Puglia régió Barletta-Andria-Trani, Brindisi és Lecce megyéjében, Szardínia régió Északkelet-Szardínia megyéjében, illetve Kasztília és León autonóm közösség Burgos, León és Valladolid tartományában teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet II. mellékletének I. részében. |
| --- | --- |

(7)

A Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttség tekintetében Olaszország és Spanyolország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusz elismerésére vonatkozóan az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított feltételek Calabria régió Catanzaro megyéjében, Campania régió Nápoly megyéjében, valamint Puglia régió Barletta-Andria-Trani, Brindisi és Lecce megyéjében, Szardínia régió Északkelet-Szardínia megyéjében, illetve Kasztília és León autonóm közösség Burgos, León és Valladolid tartományában teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a Mycobacterium tuberculosis komplexszel való fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet II. mellékletének I. részében.

| (8) | Az enzootikus szarvasmarha-leukózis (EBL) tekintetében Portugália olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Porto kerületben teljesülnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben az enzootikus szarvasmarha-leukózistól mentes státusz elismerésére vonatkozóan megállapított feltételek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében az enzootikus szarvasmarha-leukózistól mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzetet az enzootikus szarvasmarha-leukózisstól mentes státusszal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet IV. mellékletének I. részében. |
| --- | --- |

(8)

Az enzootikus szarvasmarha-leukózis (EBL) tekintetében Portugália olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Porto kerületben teljesülnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben az enzootikus szarvasmarha-leukózistól mentes státusz elismerésére vonatkozóan megállapított feltételek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében az enzootikus szarvasmarha-leukózistól mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzetet az enzootikus szarvasmarha-leukózisstól mentes státusszal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet IV. mellékletének I. részében.

| (9) | A szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis tekintetében Szlovákia önkéntes mentesítési program jóváhagyása iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz egy Pozsony, Kassa, Eperjes, Nagyszombat és Zsolna megyét magában foglaló körzet tekintetében. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére/fertőző pustulás vulvovaginitisre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyási kritériumainak. Ezért az említett körzetet a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére/fertőző pustulás vulvovaginitisre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet V. mellékletének II. részében. |
| --- | --- |

(9)

A szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis tekintetében Szlovákia önkéntes mentesítési program jóváhagyása iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz egy Pozsony, Kassa, Eperjes, Nagyszombat és Zsolna megyét magában foglaló körzet tekintetében. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére/fertőző pustulás vulvovaginitisre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyási kritériumainak. Ezért az említett körzetet a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére/fertőző pustulás vulvovaginitisre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet V. mellékletének II. részében.

| (10) | Az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében Lengyelország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított feltételei valamennyi, az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VI. mellékletének II. részében jelenleg jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező régió tekintetében teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VI. mellékletének I. részében. |
| --- | --- |

(10)

Az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében Lengyelország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes státusz elismerésének az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított feltételei valamennyi, az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VI. mellékletének II. részében jelenleg jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező régió tekintetében teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VI. mellékletének I. részében.

| (11) | A szarvasmarhák vírusos hasmenése tekintetében Németország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Bajorország Svábföld kormányzati kerületének Augsburg és Ostallgäu járásában teljesülnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes státusz elismerésére vonatkozóan megállapított feltételek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében. |
| --- | --- |

(11)

A szarvasmarhák vírusos hasmenése tekintetében Németország olyan információkat nyújtott be a Bizottságnak, amelyek igazolják, hogy Bajorország Svábföld kormányzati kerületének Augsburg és Ostallgäu járásában teljesülnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes státusz elismerésére vonatkozóan megállapított feltételek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzeteket a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkező körzetekként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében.

| (12) | A szarvasmarhák vírusos hasmenése tekintetében Németország arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében felsorolt, Bajorországban található „Oberfranken Regierungbezirk”, „Oberpfalz Regierungbezirk”, „Mittelfranken Regierungbezirk” és „Unterfranken Regierungsbezirk” körzeteit, mint a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkező körzeteket, naprakésszé kell tenni. E körzetek teljes területe mentes a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől, szemben „Niederbayern Regierungsbezirk” területével, amelynek egyes részein még mindig jelen van a szarvasmarhák vírusos hasmenése. Ezért nem szükséges megemlíteni az olyan kisebb területi egységeket, mint az „Oberfranken Regierungsbezirk”, „Oberpfalz Regierungsbezirk”, „Mittelfranken Regierungsbezirk” és „Unterfranken Regierungsbezirk” alatt felsorolt városokat és járásokat; ezeket törölni kell. Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A szarvasmarhák vírusos hasmenése tekintetében Németország arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részében felsorolt, Bajorországban található „Oberfranken Regierungbezirk”, „Oberpfalz Regierungbezirk”, „Mittelfranken Regierungbezirk” és „Unterfranken Regierungsbezirk” körzeteit, mint a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől mentes státusszal rendelkező körzeteket, naprakésszé kell tenni. E körzetek teljes területe mentes a szarvasmarhák vírusos hasmenésétől, szemben „Niederbayern Regierungsbezirk” területével, amelynek egyes részein még mindig jelen van a szarvasmarhák vírusos hasmenése. Ezért nem szükséges megemlíteni az olyan kisebb területi egységeket, mint az „Oberfranken Regierungsbezirk”, „Oberpfalz Regierungsbezirk”, „Mittelfranken Regierungsbezirk” és „Unterfranken Regierungsbezirk” alatt felsorolt városokat és járásokat; ezeket törölni kell. Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VII. mellékletének I. részét ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Szlovákia arról értesítette a Bizottságot, hogy a veszettség vírusával való fertőzöttség kitörését észlelte több esetben az Eperjesi kerületben (Prešovský kraj) található Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik és Vranov nad Topl’ou területét felölelő régiókban, valamint a Kassai kerületben (Košický kraj) található Michalovce, Sobrance és Trebišov területét felölelő régiókban. Mivel a veszettség vírusával való fertőzöttség vonatkozásában Szlovákia egész területe betegségtől mentes minősítéssel rendelkezik, és szerepel az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet III. mellékletének I. részében található jegyzékben, az említett régiók „betegségtől mentes” minősítését vissza kell vonni, és az említett jegyzékben a Szlovákiára vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Szlovákia arról értesítette a Bizottságot, hogy a veszettség vírusával való fertőzöttség kitörését észlelte több esetben az Eperjesi kerületben (Prešovský kraj) található Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik és Vranov nad Topl’ou területét felölelő régiókban, valamint a Kassai kerületben (Košický kraj) található Michalovce, Sobrance és Trebišov területét felölelő régiókban. Mivel a veszettség vírusával való fertőzöttség vonatkozásában Szlovákia egész területe betegségtől mentes minősítéssel rendelkezik, és szerepel az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet III. mellékletének I. részében található jegyzékben, az említett régiók „betegségtől mentes” minősítését vissza kell vonni, és az említett jegyzékben a Szlovákiára vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | A veszettség vírusával való fertőzöttség tekintetében Szlovákia egy kötelező mentesítési program jóváhagyására vonatkozó kérelmet is benyújtott a Bizottsághoz az Eperjesi kerületben (Prešovský kraj) található Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik és Vranov nad Topl’ou területét felölelő régiókban, valamint a Kassai kerületben (Košický kraj) található Michalovce, Sobrance és Trebišov területét felölelő régiókban. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a veszettség vírusával való fertőzöttségtől mentesítő programok jóváhagyására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzetet a veszettség vírusával való fertőzöttségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet III. mellékletének II. részében. |
| --- | --- |

(14)

A veszettség vírusával való fertőzöttség tekintetében Szlovákia egy kötelező mentesítési program jóváhagyására vonatkozó kérelmet is benyújtott a Bizottsághoz az Eperjesi kerületben (Prešovský kraj) található Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik és Vranov nad Topl’ou területét felölelő régiókban, valamint a Kassai kerületben (Košický kraj) található Michalovce, Sobrance és Trebišov területét felölelő régiókban. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelem megfelel az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 2. fejezetében a veszettség vírusával való fertőzöttségtől mentesítő programok jóváhagyására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért az említett körzetet a veszettség vírusával való fertőzöttségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet III. mellékletének II. részében.

| (15) | A kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében Belgium és Németország olyan információkat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítés elismerésének feltételei Belgium egész területe, illetve a Rajna-vidék-Pfalz tartományban található Bernkastel-Wittlich, Eifelkreis Bitburg-Prüm, Trier, Trier-Saarburg és Vulkaneifel járások tekintetében teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért Belgiumot fel kell venni a jegyzékbe, valamint Németország azon területét, amely az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében már szerepel a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítéssel, ki kell egészíteni a Rajna-vidék-Pfalz tartományban található említett körzettel. |
| --- | --- |

(15)

A kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében Belgium és Németország olyan információkat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítés elismerésének feltételei Belgium egész területe, illetve a Rajna-vidék-Pfalz tartományban található Bernkastel-Wittlich, Eifelkreis Bitburg-Prüm, Trier, Trier-Saarburg és Vulkaneifel járások tekintetében teljesülnek. A Bizottság által végzett értékelés során megállapítást nyert, hogy e kérelmek megfelelnek az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. részének 4. fejezetében a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítés megadására vonatkozóan meghatározott kritériumoknak. Ezért Belgiumot fel kell venni a jegyzékbe, valamint Németország azon területét, amely az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében már szerepel a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes minősítéssel, ki kell egészíteni a Rajna-vidék-Pfalz tartományban található említett körzettel.

| (16) | Spanyolország arról értesítette a Bizottságot, hogy Galicia autonóm közösség Ourense és Pontevedra tartományában a kéknyelv-betegség 4-es szerotípusával való fertőzöttség kitöréseit észlelte, amely Lugo tartománynak a közelben fekvő Sarria, Chantada és Terra de Lemos-Quiroga járásait, valamint Kasztília és León autonóm közösség Zamora tartományának Alcañices és Puebla de Sanabria járásait is érinti. Mivel ezek a területek betegségtől mentes státusszal rendelkeznek, és az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében vannak felsorolva, ezért a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes státuszukat vissza kell vonni, és az említett jegyzékben a Spanyolországra vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

Spanyolország arról értesítette a Bizottságot, hogy Galicia autonóm közösség Ourense és Pontevedra tartományában a kéknyelv-betegség 4-es szerotípusával való fertőzöttség kitöréseit észlelte, amely Lugo tartománynak a közelben fekvő Sarria, Chantada és Terra de Lemos-Quiroga járásait, valamint Kasztília és León autonóm közösség Zamora tartományának Alcañices és Puebla de Sanabria járásait is érinti. Mivel ezek a területek betegségtől mentes státusszal rendelkeznek, és az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének I. részében vannak felsorolva, ezért a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségtől mentes státuszukat vissza kell vonni, és az említett jegyzékben a Spanyolországra vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell.

| (17) | A kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében Spanyolország arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiterjesztette az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének II. részében felsorolt körzet tekintetében már jóváhagyott önkéntes mentesítési program területi hatályát egy olyan körzet hozzáadásával, amely magában foglalja Ourense és Pontevedra tartományt, Galicia autonóm közösség Lugo tartományának több körzetét, Kasztília-La Mancha autonóm közösség Toledo tartományának több települését, Salamanca tartományt, Kasztília és León autonóm közösség Avila és Zamora tartományának több körzetét, valamint Madrid autonóm közösség több körzetét. Ezért az említett körzetet a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének II. részében a Spanyolországra vonatkozó bejegyzésnél. |
| --- | --- |

(17)

A kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében Spanyolország arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiterjesztette az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének II. részében felsorolt körzet tekintetében már jóváhagyott önkéntes mentesítési program területi hatályát egy olyan körzet hozzáadásával, amely magában foglalja Ourense és Pontevedra tartományt, Galicia autonóm közösség Lugo tartományának több körzetét, Kasztília-La Mancha autonóm közösség Toledo tartományának több települését, Salamanca tartományt, Kasztília és León autonóm közösség Avila és Zamora tartományának több körzetét, valamint Madrid autonóm közösség több körzetét. Ezért az említett körzetet a kéknyelv-betegség vírusával való fertőzöttségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező körzetként fel kell sorolni az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet VIII. mellékletének II. részében a Spanyolországra vonatkozó bejegyzésnél.

| (18) | Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I–VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I–VIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I–VIII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/620 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok és azok körzetei vagy kompartmentjei „betegségtől mentes” és „nem vakcinázó” státuszának bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében történő jóváhagyása, valamint az említett betegségekre vonatkozó mentesítési programok jóváhagyása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 131., 2021.4.16., 78. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/620 végrehajtási rendelet I–VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. rész 1. fejezete a következőképpen módosul:






  i. | az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. rész 1. fejezete a következőképpen módosul:

i.

az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii. | a Portugáliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Portugália | Distritos Aveiro, Castelo Branco, Coimbra, Faro, Guarda, Leiria, Santarem, Setubal, Viseu
  Região Autónoma dos Açores: Ilhas de Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, São Jorge, Santa Maria, Terceira” |

ii.

a Portugáliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Portugália

Distritos Aveiro, Castelo Branco, Coimbra, Faro, Guarda, Leiria, Santarem, Setubal, Viseu

Região Autónoma dos Açores: Ilhas de Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, São Jorge, Santa Maria, Terceira”

| b) | az I. rész 2. fejezete a következőképpen módosul:






  i. | a Franciaországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Franciaország | Teljes terület” |

b)

az I. rész 2. fejezete a következőképpen módosul:

i.

a Franciaországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Franciaország

Teljes terület”

| ii. | az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento, Napoli, Salerno
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

ii.

az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento, Napoli, Salerno

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| c) | a II. rész 1. fejezete a következőképpen módosul:






  i. | az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia” |

c)

a II. rész 1. fejezete a következőképpen módosul:

i.

az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”

| ii. | a Portugáliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Portugália | Distritos Beja, Braga, Braganca, Evora, Lisboa, Portalegre, Porto, Viana do Castelo, Vila Real
  Região Autónoma da Madeira
  Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel” |

ii.

a Portugáliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Portugália

Distritos Beja, Braga, Braganca, Evora, Lisboa, Portalegre, Porto, Viana do Castelo, Vila Real

Região Autónoma da Madeira

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel”

| d) | a II. melléklet 2. fejezetében az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Avellino
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia” |

d)

a II. melléklet 2. fejezetében az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Avellino

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. rész a következőképpen módosul:






  i. | az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro
  Regione Campania: Provincia di Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna: Città metropolitana di Cagliari, Provincia di Medio Campidano, Nord Est Sardegna, Nuoro, Ogliastra, Oristano, Sulcis Iglesiente
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. rész a következőképpen módosul:

i.

az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro

Regione Campania: Provincia di Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna: Città metropolitana di Cagliari, Provincia di Medio Campidano, Nord Est Sardegna, Nuoro, Ogliastra, Oristano, Sulcis Iglesiente

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii. | a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Spanyolország | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Castilla y León: Province of Burgos, León, Valladolid
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias” |

ii.

a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Spanyolország

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Castilla y León: Province of Burgos, León, Valladolid

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias”

| b) | a II. rész a következőképpen módosul:






  i. | az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Olaszország | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria: Provincia di Cosenza, Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia d’Avellino, Caserta, Benevento, Salerno
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sardegna: Città metropolitana di Sassari
  Regione Sicilia” |

b)

a II. rész a következőképpen módosul:

i.

az Olaszországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Olaszország

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria: Provincia di Cosenza, Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia d’Avellino, Caserta, Benevento, Salerno

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sardegna: Città metropolitana di Sassari

Regione Sicilia”

| ii. | a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Spanyolország | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León: Province of Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Zamora
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Navarra
  Comunidad Autónoma de Valencia” |

ii.

a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Spanyolország

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León: Province of Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Zamora

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Navarra

Comunidad Autónoma de Valencia”

| 3. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. részben a Szlovákiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Szlovákia | Teljes terület, kivéve a következő régiókat:
  Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou az Eperjesi kerületben (Prešovský kraj)
  Michalovce, Sobrance, Trebišov a Kassai kerületben (Košický kraj)” |

3.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. részben a Szlovákiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Szlovákia

Teljes terület, kivéve a következő régiókat:

Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou az Eperjesi kerületben (Prešovský kraj)

Michalovce, Sobrance, Trebišov a Kassai kerületben (Košický kraj)”

| b) | a II. részben a Romániára vonatkozó bejegyzés után a következő, Szlovákiára vonatkozó bejegyzést kell beilleszteni:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Szlovákia | Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik és Vranov nad Topl’ou területét felölelő régió az Eprejesi kerületben (Prešovský kraj)
  Michalovce, Sobrance és Trebišov területét felölelő régió a Kassai kerületben (Košický kraj)” |

b)

a II. részben a Romániára vonatkozó bejegyzés után a következő, Szlovákiára vonatkozó bejegyzést kell beilleszteni:

Tagállam

Terület

„Szlovákia

Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik és Vranov nad Topl’ou területét felölelő régió az Eprejesi kerületben (Prešovský kraj)

Michalovce, Sobrance és Trebišov területét felölelő régió a Kassai kerületben (Košický kraj)”

| 4. | A IV. melléklet I. részében a Portugáliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Portugália | Teljes terület, kivéve Região Autónoma da Madeira” |

4.

A IV. melléklet I. részében a Portugáliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Portugália

Teljes terület, kivéve Região Autónoma da Madeira”

| 5. | Az V. melléklet II. részében a Luxemburgra vonatkozó bejegyzés után a következő, Szlovákiára vonatkozó bejegyzést kell beilleszteni:







  Tagállam | Terület | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| „Szlovákia | Kraj Bratislava
  Kraj Košice
  Kraj Prešov
  Kraj Trnava
  Kraj Žilina | 2023. június 5.” |

5.

Az V. melléklet II. részében a Luxemburgra vonatkozó bejegyzés után a következő, Szlovákiára vonatkozó bejegyzést kell beilleszteni:

Tagállam

Terület

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja

„Szlovákia

Kraj Bratislava

Kraj Košice

Kraj Prešov

Kraj Trnava

Kraj Žilina

2023. június 5.”

| 6. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. részben a Lengyelországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Lengyelország | Teljes terület” |

6.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. részben a Lengyelországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Lengyelország

Teljes terület”

| b) | a II. részben a Lengyelországra vonatkozó bejegyzést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a II. részben a Lengyelországra vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.

| 7. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- |
| „Németország | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Regierungsbezirk Oberbayern
  The following cities and Landkreis in Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn, Lkr. Straubing-Bogen,
  Regierungsbezirk Mittelfranken
  Regierungsbezirk Oberfranken
  Regierungsbezirk Oberpfalz
  Regierungsbezirk Unterfranken
  Regierungsbezirk Schwaben
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen” |

7.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Németország

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Regierungsbezirk Oberbayern

The following cities and Landkreis in Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn, Lkr. Straubing-Bogen,

Regierungsbezirk Mittelfranken

Regierungsbezirk Oberfranken

Regierungsbezirk Oberpfalz

Regierungsbezirk Unterfranken

Regierungsbezirk Schwaben

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen”

| b) | a II. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  Tagállam | Terület | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| „Németország | Bundesland Bayern:
  Niederbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és járások (Landkreis): Deggendorf, Dingolfing-Landau
  Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Schleswig-Holstein | 2022. február 21.” |

b)

a II. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja

„Németország

Bundesland Bayern:

Niederbayern Regierungsbezirk területén a következő városok és járások (Landkreis): Deggendorf, Dingolfing-Landau

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

2022. február 21.”

| 8. | A VIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. rész a következőképpen módosul:






  i. | a Csehországra vonatkozó bejegyzés elé a Belgiumra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Belgium | Teljes terület” |

8.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. rész a következőképpen módosul:

i.

a Csehországra vonatkozó bejegyzés elé a Belgiumra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni:

Tagállam

Terület

„Belgium

Teljes terület”

| ii. | a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Németország | Teljes terület” |

ii.

a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Németország

Teljes terület”

| iii. | a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  Tagállam | Terület |
| --- | --- | --- |
| „Spanyolország | Comunidad Autónoma de Andalucía: Almería tartomány
  Granada tartomány, a következő települések: Alhama de Granada (Alhama/Temple), Baza (Altiplanicie Sur), Guadix (Hoya-Altiplanicie de Guadix), Huescar (Altiplanicie Norte), Iznalloz (Montes Orientales), Loja (Vega/Montes Occ.), Orgiva (Alpujarra/Valle de Lecrin), Santa Fe (Vega de Granada)
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Asturias
  Comunidad Autónoma de Canarias Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha, a következő települések kivételével:
  Almadén, Almodóvar del Campo és Piedrabuena Ciudad Real tartományban
  Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo és Torrijos Toledo tartományban
  Comunidad Autónoma de Castilla y León, a következő területek kivételével:
  Salamanca tartomány
  Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo és Sotillo de la Adrada Ávila tartományban
  Alcañices, Bermillo de Sayago és Puebla de Sanabria Zamora tartományban
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Galicia, a következő területek kivételével:
  Orense járás
  Pontevedra járás
  Sarria, Chantada és Terra de Lemos-Quiroga, Lugo tartományban
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid, a következő körzetek kivételével:
  Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra
  Comunidad Autónoma de País Vasco
  Comunidad Autónoma de Valencia” |

iii.

a Spanyolországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Tagállam

Terület

„Spanyolország

Comunidad Autónoma de Andalucía: Almería tartomány

Granada tartomány, a következő települések: Alhama de Granada (Alhama/Temple), Baza (Altiplanicie Sur), Guadix (Hoya-Altiplanicie de Guadix), Huescar (Altiplanicie Norte), Iznalloz (Montes Orientales), Loja (Vega/Montes Occ.), Orgiva (Alpujarra/Valle de Lecrin), Santa Fe (Vega de Granada)

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Asturias

Comunidad Autónoma de Canarias Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha, a következő települések kivételével:

Almadén, Almodóvar del Campo és Piedrabuena Ciudad Real tartományban

Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo és Torrijos Toledo tartományban

Comunidad Autónoma de Castilla y León, a következő területek kivételével:

Salamanca tartomány

Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo és Sotillo de la Adrada Ávila tartományban

Alcañices, Bermillo de Sayago és Puebla de Sanabria Zamora tartományban

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Galicia, a következő területek kivételével:

Orense járás

Pontevedra járás

Sarria, Chantada és Terra de Lemos-Quiroga, Lugo tartományban

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid, a következő körzetek kivételével:

Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra

Comunidad Autónoma de País Vasco

Comunidad Autónoma de Valencia”

| b) | a II. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „II. RÉSZ

  A kéknyelv-betegségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek








  Tagállam | Terület | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | Communidad Autónoma de Andalucía:
  Cádiz, Córdoba, Huelva, Jáén, Málaga és Sevilla tartományok
  Granada tartomány: Motril (Costa de Granada)
  Communidad Autónoma de Castilla-La Mancha:
  Ciudad Real tartomány, a következő települések: Almadén, Almodóvar del Campo és Piedrabuena
  Toledo tartomány, a következő települések: Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos
  Comunidad Autónoma de Castilla y León:
  Salamanca tartomány
  Ávila tartomány, a következő települések: Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada
  Zamora tartomány, a következő települések: Alcañices, Bermillo de Sayago Puebla de Sanabria
  Communidad Autónoma de Extremadura
  Communidad Autónoma de Galicia:
  Orense járás
  Pontevedra járás
  Sarria, Chantada és Terra de Lemos-Quiroga Lugo tartományban
  Communidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Madrid, a következő körzetek:
  Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias | 2022. február 21.” |

b)

a II. rész helyébe a következő szöveg lép:

„II. RÉSZ

A kéknyelv-betegségre vonatkozóan jóváhagyott mentesítési programmal rendelkező tagállamok vagy tagállami körzetek

Tagállam

Terület

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett első jóváhagyás időpontja

Spanyolország

Communidad Autónoma de Andalucía:

Cádiz, Córdoba, Huelva, Jáén, Málaga és Sevilla tartományok

Granada tartomány: Motril (Costa de Granada)

Communidad Autónoma de Castilla-La Mancha:

Ciudad Real tartomány, a következő települések: Almadén, Almodóvar del Campo és Piedrabuena

Toledo tartomány, a következő települések: Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos

Comunidad Autónoma de Castilla y León:

Salamanca tartomány

Ávila tartomány, a következő települések: Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada

Zamora tartomány, a következő települések: Alcañices, Bermillo de Sayago Puebla de Sanabria

Communidad Autónoma de Extremadura

Communidad Autónoma de Galicia:

Orense járás

Pontevedra járás

Sarria, Chantada és Terra de Lemos-Quiroga Lugo tartományban

Communidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Madrid, a következő körzetek:

Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias

2022. február 21.”

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/116

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1072 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 1.)

az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási aránynak a 2023. naptári év vonatkozásában történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében a szóban forgó rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokra, valamint a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett egyedi intézkedésekre vonatkozóan kiigazítási arányt kell meghatározni, amennyiben az adott részleges felső határ keretében finanszírozott beavatkozások és intézkedések egy adott költségvetési évben történő finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy az alkalmazandó felső határok túllépése várható. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében a szóban forgó rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokra, valamint a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett egyedi intézkedésekre vonatkozóan kiigazítási arányt kell meghatározni, amennyiben az adott részleges felső határ keretében finanszírozott beavatkozások és intézkedések egy adott költségvetési évben történő finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy az alkalmazandó felső határok túllépése várható.

| (2) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján minden év elején uniós mezőgazdasági tartalékot kell létrehozni az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapon (a továbbiakban: EMGA) belül. A szóban forgó rendelet 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban amennyiben a rendelkezésre álló előirányzatok nem elegendőek a tartaléknak a szükséges összegig történő finanszírozására, a rendelet 17. cikkével összhangban végső megoldásként pénzügyi fegyelem alkalmazására kerülhet sor a tartalék finanszírozása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján minden év elején uniós mezőgazdasági tartalékot kell létrehozni az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapon (a továbbiakban: EMGA) belül. A szóban forgó rendelet 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban amennyiben a rendelkezésre álló előirányzatok nem elegendőek a tartaléknak a szükséges összegig történő finanszírozására, a rendelet 17. cikkével összhangban végső megoldásként pénzügyi fegyelem alkalmazására kerülhet sor a tartalék finanszírozása érdekében.

| (3) | A Bizottság 2024. évi költségvetési tervezetében meghatározott, a közvetlen kifizetésekre és a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó előrejelzések szerint jelenleg nincs szükség pénzügyi fegyelem alkalmazására. Tekintettel azonban az Ukrajna elleni orosz inváziónak az agrár-élelmiszeripari ágazatot érintő következményeire, valamint a rendkívül magas infláció által a piachoz kapcsolódó kiadásokra gyakorolt hatásokra, jelentős bizonytalanság övezi a mezőgazdasági tartalékból nyújtott támogatás iránti jövőbeli igényeket. Ezenkívül 2023-tól új, jelentősen rugalmasabb pénzügyi irányítási szabályok érvényesek a közvetlen kifizetésekre, ami tovább fokozza a 2024-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtási szintjének becslésével kapcsolatos bizonytalanságokat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2024. évi költségvetési tervezetében meghatározott, a közvetlen kifizetésekre és a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó előrejelzések szerint jelenleg nincs szükség pénzügyi fegyelem alkalmazására. Tekintettel azonban az Ukrajna elleni orosz inváziónak az agrár-élelmiszeripari ágazatot érintő következményeire, valamint a rendkívül magas infláció által a piachoz kapcsolódó kiadásokra gyakorolt hatásokra, jelentős bizonytalanság övezi a mezőgazdasági tartalékból nyújtott támogatás iránti jövőbeli igényeket. Ezenkívül 2023-tól új, jelentősen rugalmasabb pénzügyi irányítási szabályok érvényesek a közvetlen kifizetésekre, ami tovább fokozza a 2024-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtási szintjének becslésével kapcsolatos bizonytalanságokat.

| (4) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a kiigazítási arányt az alkalmazásának naptári évében június 30-ig meg kell határozni. Az említett rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kiigazítási arány a rendelkezésre álló új információk alapján ugyanazon naptári év december 1-jéig módosítható. Az arány új információk alapján történő módosítása azonban kizárólag akkor lehetséges, ha az arány meghatározása június 30-ig megtörtént. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a kiigazítási arányt az alkalmazásának naptári évében június 30-ig meg kell határozni. Az említett rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kiigazítási arány a rendelkezésre álló új információk alapján ugyanazon naptári év december 1-jéig módosítható. Az arány új információk alapján történő módosítása azonban kizárólag akkor lehetséges, ha az arány meghatározása június 30-ig megtörtént.

| (5) | A költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos bizonytalanságokra tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy a kiigazítási arány – a mezőgazdasági tartalékra vonatkozó éves felső határok tiszteletben tartásának és a tartalék kiegészítő finanszírozásának biztosítása céljából – 2023. december 1-jéig módosítható legyen, helyénvalónak tekinthető 0 %-os kiigazítási arányt meghatározni a 2023-as naptári évre. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos bizonytalanságokra tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy a kiigazítási arány – a mezőgazdasági tartalékra vonatkozó éves felső határok tiszteletben tartásának és a tartalék kiegészítő finanszírozásának biztosítása céljából – 2023. december 1-jéig módosítható legyen, helyénvalónak tekinthető 0 %-os kiigazítási arányt meghatározni a 2023-as naptári évre.

| (6) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a kiigazítási arányt a mezőgazdasági termelők részére a szóban forgó rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokhoz, valamint a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett egyedi intézkedésekhez nyújtott, 2 000 EUR-t meghaladó kifizetésekre kell alkalmazni a vonatkozó naptári évben. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a kiigazítási arányt a mezőgazdasági termelők részére a szóban forgó rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokhoz, valamint a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett egyedi intézkedésekhez nyújtott, 2 000 EUR-t meghaladó kifizetésekre kell alkalmazni a vonatkozó naptári évben.

| (7) | Általános szabályként az adott (N.) naptári évre közvetlen kifizetés iránti támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére a következő (N+1-es) pénzügyi éven belüli rögzített kifizetési időszakban kell folyósítani a kifizetést. A tagállamok azonban – bizonyos korlátokon belül – a szóban forgó kifizetési időszak lejárta után, késedelmesen is teljesíthetnek a mezőgazdasági termelők részére kifizetéseket. Az ilyen késedelmes kifizetések teljesítésére egy későbbi pénzügyi évben is sor kerülhet. Ha egy adott naptári évben pénzügyi fegyelmet kell alkalmazni, a kiigazítási arányt csak azokra a kifizetésekre szabad alkalmazni, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell. Ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kiigazítási arány csak azokra a kifizetésekre legyen alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a kifizetést mikor folyósítják a mezőgazdasági termelők részére, |
| --- | --- |

(7)

Általános szabályként az adott (N.) naptári évre közvetlen kifizetés iránti támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére a következő (N+1-es) pénzügyi éven belüli rögzített kifizetési időszakban kell folyósítani a kifizetést. A tagállamok azonban – bizonyos korlátokon belül – a szóban forgó kifizetési időszak lejárta után, késedelmesen is teljesíthetnek a mezőgazdasági termelők részére kifizetéseket. Az ilyen késedelmes kifizetések teljesítésére egy későbbi pénzügyi évben is sor kerülhet. Ha egy adott naptári évben pénzügyi fegyelmet kell alkalmazni, a kiigazítási arányt csak azokra a kifizetésekre szabad alkalmazni, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell. Ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kiigazítási arány csak azokra a kifizetésekre legyen alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a kifizetést mikor folyósítják a mezőgazdasági termelők részére,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kiigazítási aránynak az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikkével összhangban történő meghatározása céljából a mezőgazdasági termelők részére a szóban forgó rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások, valamint a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett egyedi intézkedések kapcsán a 2023-as naptári év tekintetében benyújtott támogatási kérelmek alapján folyósítandó, 2 000 EUR-t meghaladó kifizetések összegét 0 %-os kiigazítási arány alkalmazásával kell csökkenteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 187. o.

1

---

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/118

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1073 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 1.)

a „Spray On wipes” egyedi biocid termék 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti uniós engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (5) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | 2019. április 23-án a Laboratorium Dr. Deppe GmbH az 528/2012/EU rendelet 43. cikke (1) bekezdésével és a 414/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) egy, az 528/2012/EU rendelet V. melléklete szerinti 2 és 4. terméktípusba tartozó, „Spray On wipes” elnevezésű, a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke szerinti azonos egyedi biocid termék uniós engedélyezése iránt. A kérelem BC-VA051119-47 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás). A kérelemben feltüntették a referenciaként használt rokon biocid termékcsaládra („Knieler & Team Propanol Family”) vonatkozó kérelem számát is, amely BC-AQ050985-22 ügyszámon került bejegyzésre a nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(1)

2019. április 23-án a Laboratorium Dr. Deppe GmbH az 528/2012/EU rendelet 43. cikke (1) bekezdésével és a 414/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) egy, az 528/2012/EU rendelet V. melléklete szerinti 2 és 4. terméktípusba tartozó, „Spray On wipes” elnevezésű, a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke szerinti azonos egyedi biocid termék uniós engedélyezése iránt. A kérelem BC-VA051119-47 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás). A kérelemben feltüntették a referenciaként használt rokon biocid termékcsaládra („Knieler & Team Propanol Family”) vonatkozó kérelem számát is, amely BC-AQ050985-22 ügyszámon került bejegyzésre a nyilvántartásba.

| (2) | A „Spray On wipes” azonos egyedi biocid termék hatóanyaga a propán-1-ol és a propán-2-ol, amely a 2. és 4. terméktípus tekintetében szerepel az engedélyezett hatóanyagok 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A „Spray On wipes” azonos egyedi biocid termék hatóanyaga a propán-1-ol és a propán-2-ol, amely a 2. és 4. terméktípus tekintetében szerepel az engedélyezett hatóanyagok 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében.

| (3) | 2021. december 8-án az Ügynökség a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően benyújtotta a Bizottsághoz véleményét (3) és a „Spray On wipes” biocid termék jellemzői összefoglalójának (a továbbiakban: a termék jellemzőinek összefoglalója) tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

2021. december 8-án az Ügynökség a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően benyújtotta a Bizottsághoz véleményét (3) és a „Spray On wipes” biocid termék jellemzői összefoglalójának (a továbbiakban: a termék jellemzőinek összefoglalója) tervezetét.

| (4) | Véleményében az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy az azonos egyedi biocid termék és a referenciaként használt rokon biocid termék közötti javasolt eltérések olyan adatokra korlátozódnak, amelyek adminisztratív változtatás tárgyát képezhetik a 354/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) szerint, valamint hogy a referenciaként használt „Knieler & Team Propanol Family” rokon biocid termékcsalád értékelése alapján és a termék jellemzői összefoglalójának tervezetében foglaltaknak való megfelelés esetén az azonos egyedi biocid termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

Véleményében az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy az azonos egyedi biocid termék és a referenciaként használt rokon biocid termék közötti javasolt eltérések olyan adatokra korlátozódnak, amelyek adminisztratív változtatás tárgyát képezhetik a 354/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) szerint, valamint hogy a referenciaként használt „Knieler & Team Propanol Family” rokon biocid termékcsalád értékelése alapján és a termék jellemzői összefoglalójának tervezetében foglaltaknak való megfelelés esetén az azonos egyedi biocid termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket.

| (5) | 2022. október 20-án az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termék jellemzői összefoglalójának tervezetét. |
| --- | --- |

(5)

2022. október 20-án az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termék jellemzői összefoglalójának tervezetét.

| (6) | A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „Spray On wipes” azonos egyedi biocid terméknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „Spray On wipes” azonos egyedi biocid terméknek.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Laboratorium Dr. Deppe GmbH EU-0027668-0000 engedélyszámon uniós engedélyt kap a „Spray On wipes” azonos egyedi biocid terméknek a biocid termék jellemzőire vonatkozó, a mellékletben szereplő összefoglalóval összhangban történő forgalmazására és felhasználására.

Az uniós engedély 2023. június 22-től 2032. július 31-ig érvényes.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 414/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 6.) az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az azonos biocid termékek engedélyezésére szolgáló eljárás meghatározásáról (HL L 125., 2013.5.7., 4. o.).

2

(3)  Az ECHA véleménye a „Spray On wipes”-ról, 2021. december 8., https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation

3

(4)  A Bizottság 354/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 18.) az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendeletének megfelelően engedélyezett biocid termékekkel kapcsolatos változtatásokról (HL L 109., 2013.4.19., 4. o.).

4

---

MELLÉKLET

A biocid termék jellemzőinek összefoglalója

Spray On wipes

2. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek (Fertőtlenítőszerek)

4. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek (Fertőtlenítőszerek)

Engedélyszám: EU-0027668-0000

R4BP eszközszám: EU-0027668-0000

1.   ADMINISZTRATÍV INFORMÁCIÓK

1.1.   A termék kereskedelmi neve(i)

| Kereskedelmi név | Spray On wipes
  MyClean DS Tücher plus
  MyClean DS Flow Pack plus
  MyClean DS Tücher basic
  MyClean DS Flow Pack basic
  Medizid Rapid Pro Desinfektionstücher
  Medizid Rapid QF Pro Flowpack
  Medizid Rapid Next Desinfektionstücher
  Medizid Rapid QF Next Flowpack
  Bavicid Wipe
  FAVORIT Wet Wipes Pro
  FAVORIT Wet Wipes Classic
  FAVORIT Wet Wipes Viruguard
  FAVORIT Wet Wipes Pure
  FAVORIT Wet Wipes Soft
  FAVORIT Wet Wipes Premium
  FAVORIT Wet Wipes zero
  FAVORIT Wet Wipes Quick
  FAVORIT Wet Wipes Maxi
  FAVORIT Wet Wipes Protect
  FAVORIT Wet Wipes universal
  FAVORIT Wet Wipes Basic
  FAVORIT Wet Wipes Basic QF
  Immix Clean Pro Wipes
  FAVORIT Wet Wipes Xtra |
| --- | --- |

Kereskedelmi név

Spray On wipes

MyClean DS Tücher plus

MyClean DS Flow Pack plus

MyClean DS Tücher basic

MyClean DS Flow Pack basic

Medizid Rapid Pro Desinfektionstücher

Medizid Rapid QF Pro Flowpack

Medizid Rapid Next Desinfektionstücher

Medizid Rapid QF Next Flowpack

Bavicid Wipe

FAVORIT Wet Wipes Pro

FAVORIT Wet Wipes Classic

FAVORIT Wet Wipes Viruguard

FAVORIT Wet Wipes Pure

FAVORIT Wet Wipes Soft

FAVORIT Wet Wipes Premium

FAVORIT Wet Wipes zero

FAVORIT Wet Wipes Quick

FAVORIT Wet Wipes Maxi

FAVORIT Wet Wipes Protect

FAVORIT Wet Wipes universal

FAVORIT Wet Wipes Basic

FAVORIT Wet Wipes Basic QF

Immix Clean Pro Wipes

FAVORIT Wet Wipes Xtra

1.2.   Engedélyes

| Az engedélyes neve és címe | Név | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- | --- |
| Cím | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Németország |
| Engedélyszám | EU-0027668-0000 |
| R4BP eszközszám | EU-0027668-0000 |
| Az engedélyezés dátuma | 2023. június 22. |
| Az engedély léjáratának dátuma | 2032.7.31. |

Az engedélyes neve és címe

Név

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Cím

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Németország

Engedélyszám

EU-0027668-0000

R4BP eszközszám

EU-0027668-0000

Az engedélyezés dátuma

2023. június 22.

Az engedély léjáratának dátuma

2032.7.31.

1.3.   A termék gyártója (gyártói)

| A gyártó neve | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- |
| A gyártó címe | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Németország |
| Gyártási helyek | Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Németország |

A gyártó neve

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

A gyártó címe

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Németország

Gyártási helyek

Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Németország

1.4.   A hatóanyag(ok) gyártója/gyártói

| Hatóanyag | Propán-1-ol |
| --- | --- |
| A gyártó neve | OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH) |
| A gyártó címe | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Németország |
| Gyártási helyek | OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Egyesült Államok |

Hatóanyag

Propán-1-ol

A gyártó neve

OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH)

A gyártó címe

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Németország

Gyártási helyek

OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Egyesült Államok

| Hatóanyag | Propán-1-ol |
| --- | --- |
| A gyártó neve | BASF SE |
| A gyártó címe | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Németország |
| Gyártási helyek | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Németország |

Hatóanyag

Propán-1-ol

A gyártó neve

BASF SE

A gyártó címe

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Németország

Gyártási helyek

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Németország

| Hatóanyag | Propán-1-ol |
| --- | --- |
| A gyártó neve | SASOL Chemie GmbH & Co. KG |
| A gyártó címe | Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Dél-Afrika |
| Gyártási helyek | Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Dél-Afrika |

Hatóanyag

Propán-1-ol

A gyártó neve

SASOL Chemie GmbH & Co. KG

A gyártó címe

Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Dél-Afrika

Gyártási helyek

Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Dél-Afrika

| Hatóanyag | Propán-2-ol |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG |
| A gyártó címe | Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld Németország |
| Gyártási helyek | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Németország |

Hatóanyag

Propán-2-ol

A gyártó neve

Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG

A gyártó címe

Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld Németország

Gyártási helyek

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Németország

| Hatóanyag | Propán-2-ol |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Brenntag GmbH |
| A gyártó címe | Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr Németország |
| Gyártási helyek | Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis Hollandia
  Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge Egyesült Államok |

Hatóanyag

Propán-2-ol

A gyártó neve

Brenntag GmbH

A gyártó címe

Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr Németország

Gyártási helyek

Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis Hollandia

Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge Egyesült Államok

2.   A TERMÉK ÖSSZETÉTELE ÉS A FORMULÁCIÓ TÍPUSA

2.1.   A termék minőségi és mennyiségi összetétele

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propán-1-ol | | Hatóanyag | 71-23-8 | 200-746-9 | 14,925 |
| Propán-2-ol | | Hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 44,73 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Propán-1-ol

Hatóanyag

71-23-8

200-746-9

14,925

Propán-2-ol

Hatóanyag

67-63-0

200-661-7

44,73

2.2.   Az előállítás típusa

AL – Egyéb folyadék (fertőtlenítőszerrel átitatott törlőkendő)

3.   FIGYELMEZTETŐ ÉS ÓVINTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ MONDATOK

| Figyelmeztető mondatok | Fokozottan tűzveszélyes folyadék és gőz.
  Súlyos szemkárosodást okoz.
  Álmosságot vagy szédülést okozhat.
  Ismétlődő expozíció a bőr kiszáradását vagy megrepedezését okozhatja. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Hőtől, forró felületektől, szikrától, nyílt lángtól és más gyújtóforrástól távol tartandó. Tilos a dohányzás.
  Az edény szorosan lezárva tartandó.
  Kerülje a gőzök belélegzését.
  Kizárólag szabadban vagy jól szellőző helyiségben használható.
  BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Azonnal forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ/orvoshoz.
  Jól szellőző helyen tárolandó.Hűvös helyen tartandó.
  Elzárva tárolandó.
  A edény elhelyezése hulladékként: engedéllyel rendelkező hulladékgyűjtő ponton kell elhelyezni.. |

Figyelmeztető mondatok

Fokozottan tűzveszélyes folyadék és gőz.

Súlyos szemkárosodást okoz.

Álmosságot vagy szédülést okozhat.

Ismétlődő expozíció a bőr kiszáradását vagy megrepedezését okozhatja.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Hőtől, forró felületektől, szikrától, nyílt lángtól és más gyújtóforrástól távol tartandó. Tilos a dohányzás.

Az edény szorosan lezárva tartandó.

Kerülje a gőzök belélegzését.

Kizárólag szabadban vagy jól szellőző helyiségben használható.

BELÉLEGZÉS ESETÉN:Az érintett személyt friss levegőre kell vinni és olyan nyugalmi testhelyzetbe kell helyezni, hogy könnyen tudjon lélegezni.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Azonnal forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ/orvoshoz.

Jól szellőző helyen tárolandó.Hűvös helyen tartandó.

Elzárva tárolandó.

A edény elhelyezése hulladékként: engedéllyel rendelkező hulladékgyűjtő ponton kell elhelyezni..

4.   ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁS(OK)

4.1.   A felhasználás leírása

1 táblázat. # 1 – kemény, nem porózus kis felület fertőtlenítése – RTU törlőkendők használata

| Terméktípus | 02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | nem releváns. |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Közhasználatú név: baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Közhasználatú név: élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Közhasználatú név: burkos vírusok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Kis kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése: -egészségügyi létesítményekben, gyógyszer- és kozmetikai iparban, például a betegek közelében, a munkaterületeken/asztalokon, az általános berendezéseken (kivéve az élelmiszerekkel érintkező felületek).
  Kizárólag professzionális használatra. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Kézi alkalmazás
  Részletes leírás:
  Használatra kész felületfertőtlenítő szer szobahőmérsékleten (20 ± 2 °C) való alkalmazásra.
  A felületek fertőtlenítéséhez annyi törlőkendőt használjunk, hogy kezeletlen részek ne maradjanak és a behatási idő alatt nedves maradjon a felület. |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Minimális behatási idő: • baktériumok, élesztőgombák és burkos vírusok ellen: 60 másodperc; kezeletlen részek ne maradjanak
  Hígítás (%): használatra kész termék
  A kezelések száma és időzítése:
  A beteg szobájában végzett fertőtlenítés észszerű gyakorisága 1-2 nap. Az alkalmazások maximális száma napi 6. A kezelési fázisok között nem kell biztonsági intervallumokat figyelembe venni. |
| Felhasználói kör | Ipari
  Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | Polietilén kompozit fóliából készült flow-pack tasak nagy sűrűségű polietilén (HDPE)-fedővel, amely 80 darab cellulóz törlőkendőt tartalmaz;
  Polietilén kompozit fóliából készült adagolótasak, amely 70 darab cellulóz törlőkendőt tartalmaz, adagolódobozzal |

Terméktípus

02. terméktípus – Nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

nem releváns.

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Közhasználatú név: baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Közhasználatú név: élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Közhasználatú név: burkos vírusok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Kis kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése: -egészségügyi létesítményekben, gyógyszer- és kozmetikai iparban, például a betegek közelében, a munkaterületeken/asztalokon, az általános berendezéseken (kivéve az élelmiszerekkel érintkező felületek).

Kizárólag professzionális használatra.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Kézi alkalmazás

Részletes leírás:

Használatra kész felületfertőtlenítő szer szobahőmérsékleten (20 ± 2 °C) való alkalmazásra.

A felületek fertőtlenítéséhez annyi törlőkendőt használjunk, hogy kezeletlen részek ne maradjanak és a behatási idő alatt nedves maradjon a felület.

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Minimális behatási idő: • baktériumok, élesztőgombák és burkos vírusok ellen: 60 másodperc; kezeletlen részek ne maradjanak

Hígítás (%): használatra kész termék

A kezelések száma és időzítése:

A beteg szobájában végzett fertőtlenítés észszerű gyakorisága 1-2 nap. Az alkalmazások maximális száma napi 6. A kezelési fázisok között nem kell biztonsági intervallumokat figyelembe venni.

Felhasználói kör

Ipari

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

Polietilén kompozit fóliából készült flow-pack tasak nagy sűrűségű polietilén (HDPE)-fedővel, amely 80 darab cellulóz törlőkendőt tartalmaz;

Polietilén kompozit fóliából készült adagolótasak, amely 70 darab cellulóz törlőkendőt tartalmaz, adagolódobozzal

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Fertőtlenítés előtt a felületeket meg kell tisztítani. Az alkalmazások maximális száma napi 6.

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.2.   A felhasználás leírása

2 táblázat. # 2 – kemény, nem porózus kis felület fertőtlenítése – RTU törlőkendők használata

| Terméktípus | 04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | nem releváns. |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Közhasználatú név: baktériumok
  Fejlődési szakasz: Nincs adat
  Közhasználatú név: élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: Nincs adat |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Kis kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése:- egészségügyi létesítményekben és az élelmiszeriparban, például élelmiszer-előkészítés és -kezelés konyhákban/éttermekben.
  Kizárólag professzionális használatra. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Kézi alkalmazás
  Részletes leírás:
  Használatra kész felületfertőtlenítő szer szobahőmérsékleten (20 ± 2 °C) való alkalmazásra.
  A felületek fertőtlenítéséhez annyi törlőkendőt használjunk, hogy kezeletlen részek ne maradjanak és a behatási idő alatt nedves maradjon a felület. |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: Minimális behatási idő: • baktériumok és élesztőgombák ellen 20 °C-on: 60 másodperc; kezeletlen részek ne maradjanak
  Hígítás (%): használatra kész termék
  A kezelések száma és időzítése:
  Kezelések száma: szükségszerű. A konyhákban javasolt gyakoriság napi 1-2 alkalom. A kezelési fázisok között nem kell biztonsági intervallumokat figyelembe venni. |
| Felhasználói kör | Ipari
  Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | Polietilén kompozit fóliából készült flow-pack tasak nagy sűrűségű polietilén (HDPE)-fedővel, amely 80 cellulóz törlőkendőt tartalmaz;
  Polietilén kompozit fóliából készült adagolótasak, amely 70 darab cellulóz törlőkendőt tartalmaz, adagolódobozzal |

Terméktípus

04. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

nem releváns.

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Közhasználatú név: baktériumok

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Közhasználatú név: élesztőgombák

Fejlődési szakasz: Nincs adat

Felhasználási terület

Beltéri

Kis kemény/nem porózus felületek fertőtlenítése:- egészségügyi létesítményekben és az élelmiszeriparban, például élelmiszer-előkészítés és -kezelés konyhákban/éttermekben.

Kizárólag professzionális használatra.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Kézi alkalmazás

Részletes leírás:

Használatra kész felületfertőtlenítő szer szobahőmérsékleten (20 ± 2 °C) való alkalmazásra.

A felületek fertőtlenítéséhez annyi törlőkendőt használjunk, hogy kezeletlen részek ne maradjanak és a behatási idő alatt nedves maradjon a felület.

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: Minimális behatási idő: • baktériumok és élesztőgombák ellen 20 °C-on: 60 másodperc; kezeletlen részek ne maradjanak

Hígítás (%): használatra kész termék

A kezelések száma és időzítése:

Kezelések száma: szükségszerű. A konyhákban javasolt gyakoriság napi 1-2 alkalom. A kezelési fázisok között nem kell biztonsági intervallumokat figyelembe venni.

Felhasználói kör

Ipari

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

Polietilén kompozit fóliából készült flow-pack tasak nagy sűrűségű polietilén (HDPE)-fedővel, amely 80 cellulóz törlőkendőt tartalmaz;

Polietilén kompozit fóliából készült adagolótasak, amely 70 darab cellulóz törlőkendőt tartalmaz, adagolódobozzal

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Fertőtlenítés előtt a felületeket meg kell tisztítani.

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Lásd a vonatkozó általános használati utasításokat.

5.   ÁLTALÁNOS HASZNÁLATI UTASÍTÁS (1)

5.1.   Használati utasítások

Kizárólag professzionális használatra.

Használatot követően a csomagot vissza kell zárni.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

Gyermekektől elzárva tartandó.

Szembe ne kerüljön.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

Általános elsősegélynyújtási intézkedések: Vigye el az érintett személyt a szennyezett területről. Rosszullét esetén forduljon orvoshoz. Ha lehetséges, mutassa meg ezt a lapot.

BELÉLEGZÉS ESETÉN: Menjen friss levegőre, és maradjon nyugalmi helyzetben, hogy könnyen tudjon lélegezni. Forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ vagy orvoshoz.

HA BŐRRE KERÜL: Azonnal mossa le a bőrfelületet bő vízzel. Ezután távolítsa el az összes szennyezett ruhadarabot, és az újbóli használat előtt mossa ki azokat. 15 percen át mossa a bőrfelületet vízzel. Forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ vagy orvoshoz.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki vízzel több percen keresztül. Vegye ki a kontaktlencsét, ha van és könnyen eltávolítható. Folytassa az öblítést legalább 15 percig. Orvosi segítségért hívja a 112-es telefonszámot/mentőt.

Információk az egészségügyi személyzetnek/orvosnak: A szemet többször is ki kell öblíteni az orvoshoz vezető úton, ha az lúgos kémiai anyagoknak (pH > 11), aminoknak és savaknak, például ecetsavnak, hangyasavnak vagy propionsavnak volt kitéve.

LENYELÉS ESETÉN: Azonnal öblítse ki a szájat. Ha a sérült személy képes nyelni, igyon valamit. TILOS hánytatni. Orvosi segítségért hívja a 112-es telefonszámot/mentőt.

Intézkedések véletlenszerű expozíció esetén:

Szüntesse meg a szivárgást, ha ezt biztonságosan megteheti. Távolítsa el a gyújtóforrásokat. A elektrosztatikus feltöltődés elkerülése érdekében fokozott körültekintéssel járjon el. Nyílt láng használata tilos. Tilos a dohányzás.

Ügyeljen rá, hogy ne kerüljön a szennyvízcsatornába és a nyilvános vizekbe.

Törölje fel nedvszívó anyaggal (például ruhával). A kiömlött anyagot a lehető leghamarabb itassa fel semleges szilárd anyagokkal, például agyaggal vagy kovafölddel. Távolítsa el mechanikusan (seprés, lapátolás). Ártalmatlanítsa a vonatkozó helyi előírásoknak megfelelően.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Az ártalmatlanítást a helyi előírásoknak megfelelően kell végezni. Csatornába engedni tilos. Ne kezelje a háztartási hulladékkal együtt. A tartalom/edény elhelyezése hulladékként: egy erre a célra kijelölt gyűjtőhelyen. Ártalmatlanítás előtt teljesen ürítse ki a csomagolást. A teljesen kiürült tartályok minden más csomagoláshoz hasonlóan újrahasznosíthatóak.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Eltarthatóság: 24 hónap

Száraz, hűvös, jól szellőző helyen tárolandó. Tartsa az edényt szorosan lezárva. Közvetlen napfénytől védve tartandó.

Ajánlott tárolási hőmérséklet: 0-30 °C

0 °C alatti hőmérsékleten ne tárolja

Ne tárolja étel, ital vagy állateledel közelében. Éghető anyagoktól távol tartandó.

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

---

(1)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek bármely engedélyezett felhasználás vonatkozásában.

---

HATÁROZATOK

| 2023.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/127

---

A TANÁCS (EU) 2023/1074 HATÁROZATA

(2023. május 25.)

az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok és szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalma tekintetében módosító jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikkének (3) és (4) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: MPEM) (1) az Unió nevében a 2020/244 tanácsi határozattal (2) megkötötték, és az 2020. március 1-jén teljeskörűen hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: MPEM) (1) az Unió nevében a 2020/244 tanácsi határozattal (2) megkötötték, és az 2020. március 1-jén teljeskörűen hatályba lépett.

| (2) | Az MPEM III. címét (Kereskedelem és üzleti tevékenység), amely magában foglalja a földrajzi árujelzőkre vonatkozó rendelkezéseket is, 2016. május 1. óta ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

Az MPEM III. címét (Kereskedelem és üzleti tevékenység), amely magában foglalja a földrajzi árujelzőkre vonatkozó rendelkezéseket is, 2016. május 1. óta ideiglenesen alkalmazzák.

| (3) | Az MPEM arra kötelezi a feleket, hogy az MPEM III. címe alkalmazásának kezdőnapjától számított legfeljebb hét év elteltével kezdjenek tárgyalásokat a földrajzi árujelzők területeiken való oltalmáról szóló megállapodás megkötése céljából. |
| --- | --- |

(3)

Az MPEM arra kötelezi a feleket, hogy az MPEM III. címe alkalmazásának kezdőnapjától számított legfeljebb hét év elteltével kezdjenek tárgyalásokat a földrajzi árujelzők területeiken való oltalmáról szóló megállapodás megkötése céljából.

| (4) | Ezért tárgyalásokat kell kezdeni az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti, az MPEM-et a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok és szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalma tekintetében módosító jegyzőkönyv elfogadása érdekében, |
| --- | --- |

(4)

Ezért tárgyalásokat kell kezdeni az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti, az MPEM-et a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok és szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalma tekintetében módosító jegyzőkönyv elfogadása érdekében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat kezdjen az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodást a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, borok és szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalma tekintetében módosító jegyzőkönyv elfogadása érdekében.

(2)   A tárgyalásokat a Tanács e határozat függelékében meghatározott tárgyalási irányelvei alapján kell lefolytatni.

2. cikk

A tárgyalások során egyeztetni kell a Kereskedelempolitikai Bizottsággal.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 25-én.

a Tanács részéről

elnök

J. FORSSELL

---

(1)  
  HL L 29., 2016.2.4., 3. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/244 határozata (2020. január 20.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 52., 2020.2.25., 1. o.).

2

---