# Az Európai Unió L 153/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 153 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. június 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 153

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. június 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1158 végrehajtási rendelete (2023. június 7.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pesca e Nettarina di Romagna [OFJ]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1159 végrehajtási rendelete (2023. június 13.) a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 3 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1160 végrehajtási határozata (2023. május 31.) az Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries (A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2023) 3632. számú dokumentummal történt) | 35 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1158 végrehajtási rendelete (2023. június 7.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pesca e Nettarina di Romagna [OFJ])

1

*

A Bizottság (EU) 2023/1159 végrehajtási rendelete (2023. június 13.) a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

3

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2023/1160 végrehajtási határozata (2023. május 31.) az Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries (A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2023) 3632. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2023) 3632. számú dokumentummal történt)

35

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 153/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1158 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 7.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pesca e Nettarina di Romagna [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 701/2010/EK rendelettel (2) módosított 134/98/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Pesca e Nettarina di Romagna” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 701/2010/EK rendelettel (2) módosított 134/98/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Pesca e Nettarina di Romagna” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Pesca e Nettarina di Romagna” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 701/2010/EU rendelete (2010. augusztus 4.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Pesca e Nettarina di Romagna [OFJ]) (HL L 203., 2010.8.5., 9. o.).

2

(3)  A Bizottság 134/98/EK rendelete (1998. január 20.) a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 15., 1998.1.21., 6. o.).

3

(4)  
  HL C 41., 2023.2.3., 33. o.

4

---

| 2023.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 153/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 153/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1159 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 13.)

a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1942/2004/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó okoumé rétegelt lemez behozatalára dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1942/2004/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó okoumé rétegelt lemez behozatalára dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

2

| (2) | A Tanács a 82/2011/EU rendelettel (3) hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: első hatályvesztési felülvizsgálat) követően öt évvel meghosszabbította az eredeti intézkedéseket. Az (EU) 2017/648 rendelettel (4) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) egy második hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: második hatályvesztési felülvizsgálat) követően további öt évvel meghosszabbította az eredeti intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a 82/2011/EU rendelettel (3) hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: első hatályvesztési felülvizsgálat) követően öt évvel meghosszabbította az eredeti intézkedéseket. Az (EU) 2017/648 rendelettel (4) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) egy második hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: második hatályvesztési felülvizsgálat) követően további öt évvel meghosszabbította az eredeti intézkedéseket.

3

4

| (3) | A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok mértéke négy exportáló gyártótól érkező behozatal esetében 6,5 % és 23,5 % között mozog, az összes többi vállalattól érkező behozatal esetében pedig 66,7 %. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok mértéke négy exportáló gyártótól érkező behozatal esetében 6,5 % és 23,5 % között mozog, az összes többi vállalattól érkező behozatal esetében pedig 66,7 %.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

5

| (5) | A felülvizsgálati kérelmet 2021. december 16-án a European Panel Federation (Falemezgyártók Európai Szövetsége, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az okoumé rétegelt lemezzel foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és/vagy megismétlődését és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálati kérelmet 2021. december 16-án a European Panel Federation (Falemezgyártók Európai Szövetsége, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az okoumé rétegelt lemezzel foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és/vagy megismétlődését és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. április 5-én a Bizottság a Kínából származó okoumé rétegelt lemez Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6). |
| --- | --- |

(6)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. április 5-én a Bizottság a Kínából származó okoumé rétegelt lemez Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai (exportáló) gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai (exportáló) gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési volumen alapján választotta ki, figyelembe véve a földrajzi eloszlást is. A minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a becsült teljes unió termelés 40 %-át, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének pedig 41 %-át adták. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. A minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési volumen alapján választotta ki, figyelembe véve a földrajzi eloszlást is. A minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a becsült teljes unió termelés 40 %-át, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének pedig 41 %-át adták. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. A minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető.

Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (12) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

Mintavétel a kínai gyártók körében

Mintavétel a kínai gyártók körében

| (13) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert gyártót/exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további gyártókat/exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert gyártót/exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további gyártókat/exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (14) | Egyetlen kínai gyártó/exportáló gyártó sem nyújtotta be a kért információkat a határidőn belül, és/vagy egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából származó behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. A felhasznált forrásokat a (28) preambulumbekezdés részletezi. |
| --- | --- |

(14)

Egyetlen kínai gyártó/exportáló gyártó sem nyújtotta be a kért információkat a határidőn belül, és/vagy egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából származó behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. A felhasznált forrásokat a (28) preambulumbekezdés részletezi.

1.7.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (15) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (16) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártók részére. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket, valamint a független importőrök, a felhasználók és a kínai exportőrök számára összeállított kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7). A vizsgálat során a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó makrogazdasági adatokat kért. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártók részére. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket, valamint a független importőrök, a felhasználók és a kínai exportőrök számára összeállított kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7). A vizsgálat során a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó makrogazdasági adatokat kért.

7

| (17) | A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártól és a kérelmező is kitöltötte. |
| --- | --- |

(17)

A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártól és a kérelmező is kitöltötte.

1.8.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (18) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket.

| (19) | Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | Uniós gyártók








  — | Allin SA, Le Vanneau, Franciaország, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók

Uniós gyártók

—

Allin SA, Le Vanneau, Franciaország,

| — | F.A. Mourikis SA, Kalamaki, Görögország, |
| --- | --- |

—

F.A. Mourikis SA, Kalamaki, Görögország,

| — | Joubert Saint Jean d’Angely SAS, Saint-Jean d’Angely, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Joubert Saint Jean d’Angely SAS, Saint-Jean d’Angely, Franciaország,

| — | Falemezgyártók Európai Szövetsége (a továbbiakban: a kérelmező), Brüsszel, Belgium. |
| --- | --- |

—

Falemezgyártók Európai Szövetsége (a továbbiakban: a kérelmező), Brüsszel, Belgium.

1.9.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (20) | A Bizottság 2023. április 5-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Egyetlen fél sem fogalmazott meg észrevételt. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság 2023. április 5-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Egyetlen fél sem fogalmazott meg észrevételt.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (21) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatok tárgyát képező termékkel, nevezetesen a jelenleg az ex 4412 31 10 KN-kód alá tartozó (TARIC-kód: 4412311010), legalább egy külső, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont okoumé réteggel rendelkező, kizárólag legfeljebb 6 mm vastagságú fa furnérlapokból előállított rétegelt lemezként meghatározott okoumé rétegelt lemezzel (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(21)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatok tárgyát képező termékkel, nevezetesen a jelenleg az ex 4412 31 10 KN-kód alá tartozó (TARIC-kód: 4412311010), legalább egy külső, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont okoumé réteggel rendelkező, kizárólag legfeljebb 6 mm vastagságú fa furnérlapokból előállított rétegelt lemezként meghatározott okoumé rétegelt lemezzel (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (22) | Az okoumé rétegelt lemeznek két fő típusa különböztethető meg: a kizárólag okouméból készült rétegelt lemez (a továbbiakban: teljes okoumé), valamint az olyan rétegelt lemez, amelynek legalább az egyik külső oldala okouméból, a többi része pedig másfajta fából készült (a továbbiakban: okoumé borítású) (utóbbira angolul még a „combi” és „twin” elnevezést is használják). Az okoumé rétegelt lemez két fő típusának külső megjelenése azonos. A mechanikai ismérvek tekintetében mutatkozó eltérések ellenére azonos alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek. |
| --- | --- |

(22)

Az okoumé rétegelt lemeznek két fő típusa különböztethető meg: a kizárólag okouméból készült rétegelt lemez (a továbbiakban: teljes okoumé), valamint az olyan rétegelt lemez, amelynek legalább az egyik külső oldala okouméból, a többi része pedig másfajta fából készült (a továbbiakban: okoumé borítású) (utóbbira angolul még a „combi” és „twin” elnevezést is használják). Az okoumé rétegelt lemez két fő típusának külső megjelenése azonos. A mechanikai ismérvek tekintetében mutatkozó eltérések ellenére azonos alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek.

| (23) | Az okoumé rétegelt lemezt számos célra alkalmazzák, például az építőiparban a külső épületasztalos- és ácsmunkák során burkoláshoz, zsaluzódeszkákhoz, lábazati burkolatokhoz és korlátokhoz, valamint vízparti burkolatokhoz használják. Emellett díszítő elemként is alkalmazzák, többek között a közúti járművekben (például személygépkocsikban, autóbuszokban, lakókocsikban, lakóbuszokban), a tengeri járművekben (jachtokon), valamint a bútoriparban és az ajtógyártásban. |
| --- | --- |

(23)

Az okoumé rétegelt lemezt számos célra alkalmazzák, például az építőiparban a külső épületasztalos- és ácsmunkák során burkoláshoz, zsaluzódeszkákhoz, lábazati burkolatokhoz és korlátokhoz, valamint vízparti burkolatokhoz használják. Emellett díszítő elemként is alkalmazzák, többek között a közúti járművekben (például személygépkocsikban, autóbuszokban, lakókocsikban, lakóbuszokban), a tengeri járművekben (jachtokon), valamint a bútoriparban és az ajtógyártásban.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (24) | Az ebben a vizsgálatban érintett termék a Kínai Népköztársasából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

(24)

Az ebben a vizsgálatban érintett termék a Kínai Népköztársasából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék.

2.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (25) | Amint az eredeti vizsgálat és a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az Unióba exportált érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(25)

Amint az eredeti vizsgálat és a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az Unióba exportált érintett termék,

| — | az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített vizsgált termék, |
| --- | --- |

—

az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített vizsgált termék,

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék.

| (26) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(26)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (27) | A felülvizsgálati időszak alatt a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatala gyakorlatilag megszűnt az uniós piacon. Az Eurostat adatai szerint a Kínából érkező okoumé rétegelt lemez behozatalának volumene az uniós piac mintegy 0,04 %-át fedte le. A helyzet az előző hatályvesztési felülvizsgálat során is hasonló volt. Abszolút értékben a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatala 74 m3-t tett ki a felülvizsgálati időszakban. Ez az érték az eredeti vizsgálat során 83 606 m3, az első hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 12 620 m3 volt; a második hatályvesztési felülvizsgálat során nem történt behozatal. |
| --- | --- |

(27)

A felülvizsgálati időszak alatt a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatala gyakorlatilag megszűnt az uniós piacon. Az Eurostat adatai szerint a Kínából érkező okoumé rétegelt lemez behozatalának volumene az uniós piac mintegy 0,04 %-át fedte le. A helyzet az előző hatályvesztési felülvizsgálat során is hasonló volt. Abszolút értékben a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatala 74 m3-t tett ki a felülvizsgálati időszakban. Ez az érték az eredeti vizsgálat során 83 606 m3, az első hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 12 620 m3 volt; a második hatályvesztési felülvizsgálat során nem történt behozatal.

3

3

3

| (28) | A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai gyártó/exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(28)

A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai gyártó/exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (29) | Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos megállapításokat a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre alapozta, különösen a következőkre: a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, az okoumé rétegelt lemezek egy török gyártójára vonatkozó nyilvánosan hozzáférhető adatok, a kérelmező és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, a török nemzeti statisztikai hivataltól származó adatok, az Eurostat COMEXT adatbázisa, a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA), a Nemzetközi Kereskedelmi Központ Market Access Map adattára, valamint az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetétől (a továbbiakban: FAO) származó információk. |
| --- | --- |

(29)

Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos megállapításokat a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre alapozta, különösen a következőkre: a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, az okoumé rétegelt lemezek egy török gyártójára vonatkozó nyilvánosan hozzáférhető adatok, a kérelmező és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk, a török nemzeti statisztikai hivataltól származó adatok, az Eurostat COMEXT adatbázisa, a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA), a Nemzetközi Kereskedelmi Központ Market Access Map adattára, valamint az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetétől (a továbbiakban: FAO) származó információk.

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatalával összefüggésben

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatalával összefüggésben

| (30) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (31) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(31)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (32) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál.

| (33) | 2022. augusztus 24-én a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés). A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy Törökországot kívánja reprezentatív országként figyelembe venni, valamint azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Törökországra mint reprezentatív országra vonatkozó rendes érték meghatározásához fel kíván használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget az Eksioglu Orman Urunleri törökországi gyártó rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(33)

2022. augusztus 24-én a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés). A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy Törökországot kívánja reprezentatív országként figyelembe venni, valamint azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Törökországra mint reprezentatív országra vonatkozó rendes érték meghatározásához fel kíván használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget az Eksioglu Orman Urunleri törökországi gyártó rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg.

| (34) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság továbbá felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország reprezentatív országként való megfelelőségével és forrásaival kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(34)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság továbbá felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország reprezentatív országként való megfelelőségével és forrásaival kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. Észrevétel nem érkezett.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (35) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (36) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek”, a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek”, a továbbiakban: SGA-költségek).

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

az igazgatási, értékesítési és általános költségek

| (37) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók vagy a gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(37)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók vagy a gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

3.3.1.1.   Bevezetés

| (38) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (39) | Mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(39)

Mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (41) | E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést (8) állított össze Kínáról (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a kérelem is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. |
| --- | --- |

(41)

E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést (8) állított össze Kínáról (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a kérelem is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat.

8

| (42) | Konkrétabban: a kérelem a jelentésre hivatkozva jelezte, hogy a számos kínai ipari ágazatban tapasztalható strukturális torzulások hozzájárultak a kínai rétegeltlemez-ágazatban – többek között az okoumé rétegelt lemez ágazatában – tapasztalható kapacitásfelesleghez. A kérelem arra is felhívta a figyelmet, hogy a kínai kormány szakpolitikái – például azok, amelyeket a tizenharmadik ötéves erdőgazdálkodási terv részletez – állami beavatkozás révén elősegítették a fa nyersanyagként való felhasználását. Az ezt követő, tizennegyedik ötéves tervben (amely a 2021–2026-os időszakra vonatkozik) a kínai kormány kijelentette, hogy szándékában áll „javítani az állami tulajdonban lévő erdőgazdaságok és erdőövezetek infrastruktúráját”. A kérelem továbbá a jelentésre hivatkozva megállapította, hogy torzulások állnak fenn a tőkéhez való hozzáférés terén, a vegyiparban és a munkaerőpiacon, valamint az energiapiacok terén is megfigyelhetők torzulások. A kérelem szerint ezek a torzulások valószínűleg jelentős hatást gyakorolnak az okoumé rétegelt lemez ágazatára. A kérelem emlékeztetett továbbá arra, hogy 2017-ben az Egyesült Államok hatóságai dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat vetettek ki egyes keményfa rétegelt lemezeknek a Kínából az Egyesült Államokba irányuló behozatalára, miután megállapítást nyert, hogy a kínai kormány különböző állami programok, támogatások, szakpolitikák alapján kedvezményes feltételek mellett elérhetővé tett kölcsönök stb. útján történő beavatkozásai közvetlenül előnyben részesítették egyes keményfa rétegelt lemezek kínai gyártóit és exportőreit. |
| --- | --- |

(42)

Konkrétabban: a kérelem a jelentésre hivatkozva jelezte, hogy a számos kínai ipari ágazatban tapasztalható strukturális torzulások hozzájárultak a kínai rétegeltlemez-ágazatban – többek között az okoumé rétegelt lemez ágazatában – tapasztalható kapacitásfelesleghez. A kérelem arra is felhívta a figyelmet, hogy a kínai kormány szakpolitikái – például azok, amelyeket a tizenharmadik ötéves erdőgazdálkodási terv részletez – állami beavatkozás révén elősegítették a fa nyersanyagként való felhasználását. Az ezt követő, tizennegyedik ötéves tervben (amely a 2021–2026-os időszakra vonatkozik) a kínai kormány kijelentette, hogy szándékában áll „javítani az állami tulajdonban lévő erdőgazdaságok és erdőövezetek infrastruktúráját”. A kérelem továbbá a jelentésre hivatkozva megállapította, hogy torzulások állnak fenn a tőkéhez való hozzáférés terén, a vegyiparban és a munkaerőpiacon, valamint az energiapiacok terén is megfigyelhetők torzulások. A kérelem szerint ezek a torzulások valószínűleg jelentős hatást gyakorolnak az okoumé rétegelt lemez ágazatára. A kérelem emlékeztetett továbbá arra, hogy 2017-ben az Egyesült Államok hatóságai dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat vetettek ki egyes keményfa rétegelt lemezeknek a Kínából az Egyesült Államokba irányuló behozatalára, miután megállapítást nyert, hogy a kínai kormány különböző állami programok, támogatások, szakpolitikák alapján kedvezményes feltételek mellett elérhetővé tett kölcsönök stb. útján történő beavatkozásai közvetlenül előnyben részesítették egyes keményfa rétegelt lemezek kínai gyártóit és exportőreit.

javítani az állami tulajdonban lévő erdőgazdaságok és erdőövezetek infrastruktúráját

| (43) | A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottsághoz a kínai exportáló gyártóktól sem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(43)

A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottsághoz a kínai exportáló gyártóktól sem érkezett észrevétel.

| (44) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.3.1.2.   A Kínában érvényes belföldi árakat és költségeket érintő jelentős torzulások

| (45) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (9). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (10). |
| --- | --- |

(45)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (9). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (10).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

9

10

| (46) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (11). Ez szemlélteti a KKP vitán felül álló és egyre kiterjedtebb ellenőrzését Kína gazdasági rendszere felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(46)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (11). Ez szemlélteti a KKP vitán felül álló és egyre kiterjedtebb ellenőrzését Kína gazdasági rendszere felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

11

| (47) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (12). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(47)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (12). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

12

| (48) | Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az adott ágazatok/szektorok támogatását szolgáló eszközöket, valamint a célkitűzések megvalósításának határidejét is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat is rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.3.1.5. szakaszt) (13). |
| --- | --- |

(48)

Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az adott ágazatok/szektorok támogatását szolgáló eszközöket, valamint a célkitűzések megvalósításának határidejét is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat is rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.3.1.5. szakaszt) (13).

13

| (49) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi és fejlesztési bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt) (14). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (15). |
| --- | --- |

(49)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi és fejlesztési bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt) (14). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (15).

14

15

| (50) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (16). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (17). |
| --- | --- |

(50)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (16). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (17).

16

17

| (51) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (18). |
| --- | --- |

(51)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (18).

18

3.3.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (52) | Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(52)

Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (53) | Bár az okoumé rétegelt lemez ágazatában az állami tulajdon mértéke látszólag nem jelentős, a kínai kormány számos gyártóban rendelkezik részesedéssel: például a Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. vállalatban részesedése meghaladja a 40 %-ot (19). A hivatalos tulajdonjog mellett az állami hatóságok informális csatornákon keresztül is ellenőrizhetik és felügyelhetik a vállalatokat; ezt szemlélteti a magántulajdonban lévő Luli csoport, amelyet állami források szerint Shandong tartomány kormánya „fejleszt” (20). Továbbá – tekintettel arra, hogy a KKP-nek a működési döntések meghozatalába való beavatkozása a magánvállalatoknál is általánossá vált (21) (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt) és hogy a KKP gyakorlatilag az ország gazdaságának minden területén vezető szerepet tölt be – az a befolyás, amelyet az állam által a KKP struktúráin keresztül a vállalatokon belül gyakorol, ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, figyelembe véve azt, hogy az állam és a párt struktúrái milyen mértékű összefonódásban épültek ki. |
| --- | --- |

(53)

Bár az okoumé rétegelt lemez ágazatában az állami tulajdon mértéke látszólag nem jelentős, a kínai kormány számos gyártóban rendelkezik részesedéssel: például a Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. vállalatban részesedése meghaladja a 40 %-ot (19). A hivatalos tulajdonjog mellett az állami hatóságok informális csatornákon keresztül is ellenőrizhetik és felügyelhetik a vállalatokat; ezt szemlélteti a magántulajdonban lévő Luli csoport, amelyet állami források szerint Shandong tartomány kormánya „fejleszt” (20). Továbbá – tekintettel arra, hogy a KKP-nek a működési döntések meghozatalába való beavatkozása a magánvállalatoknál is általánossá vált (21) (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt) és hogy a KKP gyakorlatilag az ország gazdaságának minden területén vezető szerepet tölt be – az a befolyás, amelyet az állam által a KKP struktúráin keresztül a vállalatokon belül gyakorol, ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, figyelembe véve azt, hogy az állam és a párt struktúrái milyen mértékű összefonódásban épültek ki.

19

20

21

| (54) | Ez a jelenség a Kínai Országos Erdészetitermék-ágazati Szövetség (China National Forest Product Industry Association, a továbbiakban: CNFPIA), az ágazatban működő szövetség szintjén is nyilvánvaló. A CNFPIA alapszabályának 4. cikke szerint a szervezet „elfogadja [...] az Állami Erdészeti és Gyepgazdálkodási Hivatal és a Polgári Ügyek Minisztériumának szakmai iránymutatását, felügyeletét és irányítását” (22). |
| --- | --- |

(54)

Ez a jelenség a Kínai Országos Erdészetitermék-ágazati Szövetség (China National Forest Product Industry Association, a továbbiakban: CNFPIA), az ágazatban működő szövetség szintjén is nyilvánvaló. A CNFPIA alapszabályának 4. cikke szerint a szervezet „elfogadja [...] az Állami Erdészeti és Gyepgazdálkodási Hivatal és a Polgári Ügyek Minisztériumának szakmai iránymutatását, felügyeletét és irányítását” (22).

elfogadja [...] az Állami Erdészeti és Gyepgazdálkodási Hivatal és a Polgári Ügyek Minisztériumának szakmai iránymutatását, felügyeletét és irányítását

22

| (55) | Következésképpen a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában még a magántulajdonú gyártók sem működhetnek piaci feltételek mellett. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(55)

Következésképpen a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában még a magántulajdonú gyártók sem működhetnek piaci feltételek mellett. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.3.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (56) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (23), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (24)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (25), többek között azzal, hogy nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (26). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (27). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(56)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (23), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (24)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (25), többek között azzal, hogy nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (26). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (27). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

23

24

25

26

27

| (57) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-énA KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (28), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; a III.6. szakasz pedig a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (29). |
| --- | --- |

(57)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-énA KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (28), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; a III.6. szakasz pedig a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (29).

A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához

28

okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen

ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak

29

| (58) | A vizsgálat megerősítette, hogy a rétegeltlemez-ágazatban gyakoriak a vezetői pozíciók és a KKP-tagság/pártfunkciók közötti átfedések. Például a Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. vezérigazgatója egyben a párttagozat titkára is, míg a Jiangsu High Hope Group elnevezésű anyavállalat elnöke titkári tisztséget lát el az adott vállalatcsoportnál működő pártbizottságban (30). |
| --- | --- |

(58)

A vizsgálat megerősítette, hogy a rétegeltlemez-ágazatban gyakoriak a vezetői pozíciók és a KKP-tagság/pártfunkciók közötti átfedések. Például a Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. vezérigazgatója egyben a párttagozat titkára is, míg a Jiangsu High Hope Group elnevezésű anyavállalat elnöke titkári tisztséget lát el az adott vállalatcsoportnál működő pártbizottságban (30).

30

| (59) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (31). Ezért az okoumé rétegelt lemez ágazatának és az egyéb, köztük a pénzügyi és az alapanyag-beszállító ágazatoknak a vállalataiban az állam jelenléte lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy beavatkozzon az árak és a költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(59)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (31). Ezért az okoumé rétegelt lemez ágazatának és az egyéb, köztük a pénzügyi és az alapanyag-beszállító ágazatoknak a vállalataiban az állam jelenléte lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy beavatkozzon az árak és a költségek tekintetében.

31

3.3.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (60) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (32). |
| --- | --- |

(60)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (32).

32

| (61) | A kínai hatóságok több olyan szakpolitikát is elfogadtak, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatának működését irányítják. Először is, a falemezekkel kapcsolatos technológiák az ipar strukturális kiigazításáról közreadott útmutató katalógusának 2019. évi verziójában (33) is szerepelnek mint ösztönzött iparágak, ami azt mutatja, hogy a hatóságok olyan szabályozási környezetet szándékoznak létrehozni, amely elősegíti az ágazat fejlődését és lehetővé teheti az ágazat számára a finanszírozáshoz való hozzáférést is. Ezenkívül az erdészeti és gyepgazdálkodási ágazat fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (34) nem csupán felhívja a hatóságokat arra, hogy „mozdítsák elő a fafeldolgozó ipar átfogó zöld átalakulását”, vagy hogy „konszolidálják és korszerűsítsék az olyan hagyományos, nyereséges iparágakat, mint a fa padlóburkolatok, a fabútorok, a faajtók ágazata [...], és gyorsítsák fel az egyéni igényeknek megfelelően előállított bútorok, faszerkezetek és fa építőanyagok fejlesztését”, hanem konkrét kimeneti célokat is rögzít: „2025-ig az előállított lemezek mennyisége körülbelül 300 millió köbméteren, a padlóburkolatok mennyisége körülbelül 800 millió négyzetméteren stabilizálódik, a fabútorok termelési értéke pedig meghaladja a 800 milliárd RMB-t” (35). Emellett az erdészeti és gyepgazdálkodási ágazat magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló, az erdészetért és gyepgazdálkodásért felelős nemzeti közigazgatási szerv által 2019 februárjában közzétett iránymutatás (36)
  az ágazat tervezett fejlesztésének további paramétereit számszerűsíti:„2025-re alapvetően kiépül az erdők és a gyepterületek mint erőforrások észszerű hasznosítását szolgáló intézményi mechanizmus, jelentősen megnő az erdők és a gyepterületek mint erőforrások támogató kapacitása, jelentős mértékben nő a kiváló minőségű erdészeti és gyepgazdálkodási termékek termelési volumene, az erdészeti termékek kereskedelme tovább bővül, és az erdőgazdálkodás teljes termelési értéke nemzeti szinten végül több mint 50 %-kal nő a jelenlegi mértékhez képest, a gazdaság számára fontos gazdasági erdészeti termékek termelése eléri a 250 millió tonnát, az erdészeti termékek import- és exportvolumene pedig a 240 milliárd USD-t” (37). Az itt felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány tehát az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. |
| --- | --- |

(61)

A kínai hatóságok több olyan szakpolitikát is elfogadtak, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatának működését irányítják. Először is, a falemezekkel kapcsolatos technológiák az ipar strukturális kiigazításáról közreadott útmutató katalógusának 2019. évi verziójában (33) is szerepelnek mint ösztönzött iparágak, ami azt mutatja, hogy a hatóságok olyan szabályozási környezetet szándékoznak létrehozni, amely elősegíti az ágazat fejlődését és lehetővé teheti az ágazat számára a finanszírozáshoz való hozzáférést is. Ezenkívül az erdészeti és gyepgazdálkodási ágazat fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (34) nem csupán felhívja a hatóságokat arra, hogy „mozdítsák elő a fafeldolgozó ipar átfogó zöld átalakulását”, vagy hogy „konszolidálják és korszerűsítsék az olyan hagyományos, nyereséges iparágakat, mint a fa padlóburkolatok, a fabútorok, a faajtók ágazata [...], és gyorsítsák fel az egyéni igényeknek megfelelően előállított bútorok, faszerkezetek és fa építőanyagok fejlesztését”, hanem konkrét kimeneti célokat is rögzít: „2025-ig az előállított lemezek mennyisége körülbelül 300 millió köbméteren, a padlóburkolatok mennyisége körülbelül 800 millió négyzetméteren stabilizálódik, a fabútorok termelési értéke pedig meghaladja a 800 milliárd RMB-t” (35). Emellett az erdészeti és gyepgazdálkodási ágazat magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló, az erdészetért és gyepgazdálkodásért felelős nemzeti közigazgatási szerv által 2019 februárjában közzétett iránymutatás (36)
  az ágazat tervezett fejlesztésének további paramétereit számszerűsíti:„2025-re alapvetően kiépül az erdők és a gyepterületek mint erőforrások észszerű hasznosítását szolgáló intézményi mechanizmus, jelentősen megnő az erdők és a gyepterületek mint erőforrások támogató kapacitása, jelentős mértékben nő a kiváló minőségű erdészeti és gyepgazdálkodási termékek termelési volumene, az erdészeti termékek kereskedelme tovább bővül, és az erdőgazdálkodás teljes termelési értéke nemzeti szinten végül több mint 50 %-kal nő a jelenlegi mértékhez képest, a gazdaság számára fontos gazdasági erdészeti termékek termelése eléri a 250 millió tonnát, az erdészeti termékek import- és exportvolumene pedig a 240 milliárd USD-t” (37). Az itt felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány tehát az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi.

33

34

mozdítsák elő a fafeldolgozó ipar átfogó zöld átalakulását

konszolidálják és korszerűsítsék az olyan hagyományos, nyereséges iparágakat, mint a fa padlóburkolatok, a fabútorok, a faajtók ágazata

, és gyorsítsák fel az egyéni igényeknek megfelelően előállított bútorok, faszerkezetek és fa építőanyagok fejlesztését

2025-ig az előállított lemezek mennyisége körülbelül 300 millió köbméteren, a padlóburkolatok mennyisége körülbelül 800 millió négyzetméteren stabilizálódik, a fabútorok termelési értéke pedig meghaladja a 800 milliárd RMB-t

35

Emellett az erdészeti és gyepgazdálkodási ágazat magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló, az erdészetért és gyepgazdálkodásért felelős nemzeti közigazgatási szerv által 2019 februárjában közzétett iránymutatás

36

az ágazat tervezett fejlesztésének további paramétereit számszerűsíti:

2025-re alapvetően kiépül az erdők és a gyepterületek mint erőforrások észszerű hasznosítását szolgáló intézményi mechanizmus, jelentősen megnő az erdők és a gyepterületek mint erőforrások támogató kapacitása, jelentős mértékben nő a kiváló minőségű erdészeti és gyepgazdálkodási termékek termelési volumene, az erdészeti termékek kereskedelme tovább bővül, és az erdőgazdálkodás teljes termelési értéke nemzeti szinten végül több mint 50 %-kal nő a jelenlegi mértékhez képest, a gazdaság számára fontos gazdasági erdészeti termékek termelése eléri a 250 millió tonnát, az erdészeti termékek import- és exportvolumene pedig a 240 milliárd USD-t

37

| (62) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az okoumé rétegelt lemez ágazatához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(62)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az okoumé rétegelt lemez ágazatához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.3.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (63) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (38). |
| --- | --- |

(63)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (38).

38

| (64) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (39). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak); allokálásuk továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (40). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (41). |
| --- | --- |

(64)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (39). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak); allokálásuk továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (40). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (41).

39

40

41

| (65) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján úgy tűnik, hogy ezek a megfontolások teljes mértékben érvényesülnek az erdészeti és fakitermelési ágazatban is. A jelenlegi vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(65)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján úgy tűnik, hogy ezek a megfontolások teljes mértékben érvényesülnek az erdészeti és fakitermelési ágazatban is. A jelenlegi vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat.

| (66) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák, vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(66)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák, vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.3.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (67) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (42). A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (43). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (44). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(67)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (42). A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (43). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (44). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

42

43

44

| (68) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az okoumé rétegelt lemez ágazata ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az okoumé rétegelt lemez ágazata ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.3.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (69) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult. |
| --- | --- |

(69)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult.

| (70) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (45) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (46), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk (47). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (48). |
| --- | --- |

(70)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (45) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (46), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk (47). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (48).

45

46

47

48

| (71) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(71)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (72) | Például a kínai kormány tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (49). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek hogyan „szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (50). |
| --- | --- |

(72)

Például a kínai kormány tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (49). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek hogyan „szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (50).

49

szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat

50

| (73) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (51). |
| --- | --- |

(73)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (51).

51

| (74) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (52). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(74)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (52). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

52

| (75) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(75)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (76) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (53). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (54). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(76)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (53). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (54). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

53

a hitelpiaci kamatláb letörését

54

| (77) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene; a kínai kormány többször is úgy döntött, hogy vagy elkerüli a nemteljesítéseket (ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett) vagy átruházza az adósságot (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(77)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene; a kínai kormány többször is úgy döntött, hogy vagy elkerüli a nemteljesítéseket (ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett) vagy átruházza az adósságot (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (78) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(78)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (79) | E vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(79)

E vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.3.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (80) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.3.1.2–3.3.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.3.1.2–3.3.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is.

| (81) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához bizonyos inputokra van szükség. Amikor az okoumé rétegelt lemez gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához bizonyos inputokra van szükség. Amikor az okoumé rétegelt lemez gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (82) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(82)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.3.1.10.   Következtetés

| (83) | A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is magában foglaló ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(83)

A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is magában foglaló ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (84) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

| (85) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (55), |
| --- | --- | --- |

(85)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (55),

55

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (56), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (56),

56

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (86) | A (32) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzést adott ki, amely ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(86)

A (32) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzést adott ki, amely ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (87) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. A reprezentatív ország kiválasztása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon, valamint az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokon alapult. |
| --- | --- |

(87)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. A reprezentatív ország kiválasztása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon, valamint az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokon alapult.

| (88) | Ami a gazdasági fejlettség szintjét illeti, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező öt olyan országot vizsgált meg potenciális reprezentatív országként, amelyek gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz. A vizsgált országok Thaiföld, Indonézia, Brazília, Malajzia és Törökország voltak (57). |
| --- | --- |

(88)

Ami a gazdasági fejlettség szintjét illeti, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmező öt olyan országot vizsgált meg potenciális reprezentatív országként, amelyek gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz. A vizsgált országok Thaiföld, Indonézia, Brazília, Malajzia és Törökország voltak (57).

57

| (89) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása kapcsán a kérelem csak Törökországot és Indonéziát azonosította olyan országként, ahol okoumé rétegelt lemez gyártása zajlik (58). |
| --- | --- |

(89)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása kapcsán a kérelem csak Törökországot és Indonéziát azonosította olyan országként, ahol okoumé rétegelt lemez gyártása zajlik (58).

58

| (90) | Ami a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állását illeti a reprezentatív országban, felülvizsgálati kérelmében a kérelmező három olyan törökországi vállalatot azonosított, amely foglalkozik furnérlapok – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék – gyártásával; Indonéziában egyetlen ilyen vállalatot sem azonosított (59). Amint azt a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés kifejti, az elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a török vállalatok közül kettő nem rendelkezett kellően naprakész pénzügyi adatokkal. A harmadik vállalat rendelkezett a 2020. évre vonatkozó adatokkal, de nem volt egyértelmű, hogy foglalkozik-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásával. A Bizottság azonban azonosított egy törökországi vállalatot, az Eksioglu Orman Urunlerit, amely gyártotta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és rendelkezett a 2020. évre vonatkozó pénzügyi adatokkal. Törökország tehát teljesítette a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állására vonatkozó kritériumokat. |
| --- | --- |

(90)

Ami a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állását illeti a reprezentatív országban, felülvizsgálati kérelmében a kérelmező három olyan törökországi vállalatot azonosított, amely foglalkozik furnérlapok – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék – gyártásával; Indonéziában egyetlen ilyen vállalatot sem azonosított (59). Amint azt a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés kifejti, az elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a török vállalatok közül kettő nem rendelkezett kellően naprakész pénzügyi adatokkal. A harmadik vállalat rendelkezett a 2020. évre vonatkozó adatokkal, de nem volt egyértelmű, hogy foglalkozik-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásával. A Bizottság azonban azonosított egy törökországi vállalatot, az Eksioglu Orman Urunlerit, amely gyártotta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és rendelkezett a 2020. évre vonatkozó pénzügyi adatokkal. Törökország tehát teljesítette a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állására vonatkozó kritériumokat.

59

| (91) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(91)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

| (92) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország reprezentatív országként való megfelelőségével kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(92)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország reprezentatív országként való megfelelőségével kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. Észrevétel nem érkezett.

| (93) | A fenti elemzés alapján Törökország maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(93)

A fenti elemzés alapján Törökország maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.3.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (94) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben azt is közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a főnyersanyagok) torzulástól mentes költségét. |
| --- | --- |

(94)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben azt is közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a főnyersanyagok) torzulástól mentes költségét.

| (95) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az előállítási költségen belül elhanyagolható súlyt képviselő tételeket – például az egyéb nyersanyagokat, a csomagolási költségeket, a közüzemi szolgáltatásokat és a fogyóeszközöket – csoportosítani fogja, és a fő nyersanyagok százalékában fejezi majd ki. A Bizottság továbbá bejelentette, hogy a megfelelő reprezentatív országra nézve megállapított torzulásmentes referenciaértékek alkalmazása során ezt a százalékos arányt alkalmazza majd az újraszámított nyersanyagköltségre. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az előállítási költségen belül elhanyagolható súlyt képviselő tételeket – például az egyéb nyersanyagokat, a csomagolási költségeket, a közüzemi szolgáltatásokat és a fogyóeszközöket – csoportosítani fogja, és a fő nyersanyagok százalékában fejezi majd ki. A Bizottság továbbá bejelentette, hogy a megfelelő reprezentatív országra nézve megállapított torzulásmentes referenciaértékek alkalmazása során ezt a százalékos arányt alkalmazza majd az újraszámított nyersanyagköltségre.

| (96) | A Bizottság továbbá jelezte, hogy a villamos energia és a munkaerő torzulásmentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet (a továbbiakban: TURKSTAT) adatait használja majd. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság továbbá jelezte, hogy a villamos energia és a munkaerő torzulásmentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet (a továbbiakban: TURKSTAT) adatait használja majd.

| (97) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. A Bizottság a felülvizsgálati kérelemben megadott információk, valamint az e célból konkrét információkat szolgáltató Joubert Plywood uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján határozta meg a gyártási általános költségek és a gyártási költségek arányát. A módszertan ismertetése a 3.3.5. szakaszban található. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. A Bizottság a felülvizsgálati kérelemben megadott információk, valamint az e célból konkrét információkat szolgáltató Joubert Plywood uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján határozta meg a gyártási általános költségek és a gyártási költségek arányát. A módszertan ismertetése a 3.3.5. szakaszban található.

| (98) | Végül a Bizottság jelezte, hogy a (32) preambulumbekezdésben ismertetett módon a felülvizsgálat tárgyát képező termékek török gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(98)

Végül a Bizottság jelezte, hogy a (32) preambulumbekezdésben ismertetett módon a felülvizsgálat tárgyát képező termékek török gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához.

| (99) | A termelési tényezőknek a forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben megadott jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(99)

A termelési tényezőknek a forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben megadott jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel.

3.3.4.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

| (100) | A felülvizsgálati kérelmen alapuló összes információ, valamint a kérelmező által azt követően benyújtott és a helyszínen ellenőrzött információk figyelembevételével – a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában és a forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételek hiányában – a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  Az okoumé rétegelt lemez termelési tényezői










  Termelési tényezők | HR-kód | Adatforrás | Mértékegység | Torzulástól mentes érték (RMB) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Furnérlap | 4408 39 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (60) | m3 | 6 507,69 |
| Nyárfarönk | 4403 97 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | m3 | 2 615,34 |
| Fenoltartalmú ragasztó | 3909 40 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) | kg | 16,45 |
| Minden egyéb nyersanyag, csomagolás, közüzemi szolgáltatások, fogyóeszközök | N/A | | Rögzített mennyiség | A nyersanyagok [1 –5 ] %-a |
| Energia és közüzemi szolgáltatások |
| Villamos energia | N/A | Török Statisztikai Intézet (TURKSTAT) (61) | kWh | 0,59 |
| Munkaerő |
| Munkaerő | N/A | TURKSTAT (62) | óra | 16,28 |

(100)

A felülvizsgálati kérelmen alapuló összes információ, valamint a kérelmező által azt követően benyújtott és a helyszínen ellenőrzött információk figyelembevételével – a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában és a forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételek hiányában – a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

Az okoumé rétegelt lemez termelési tényezői

Az okoumé rétegelt lemez termelési tényezői

Termelési tényezők

HR-kód

Adatforrás

Mértékegység

Torzulástól mentes érték (RMB)

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Furnérlap

4408 39

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (60)

60

m3

3

6 507,69

Nyárfarönk

4403 97

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

m3

3

2 615,34

Fenoltartalmú ragasztó

3909 40

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

kg

16,45

Minden egyéb nyersanyag, csomagolás, közüzemi szolgáltatások, fogyóeszközök

N/A

Rögzített mennyiség

A nyersanyagok [1 –5 ] %-a

Energia és közüzemi szolgáltatások

Energia és közüzemi szolgáltatások

Villamos energia

N/A

Török Statisztikai Intézet (TURKSTAT) (61)

61

kWh

0,59

Munkaerő

Munkaerő

Munkaerő

N/A

TURKSTAT (62)

62

óra

16,28

3.3.4.1.   Nyersanyagok

| (101) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított fő nyersanyagok torzulásoktól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (63) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. |
| --- | --- |

(101)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított fő nyersanyagok torzulásoktól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (63) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

63

| (102) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.3.1. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.3.1. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

| (103) | Egyes termelési tényezők esetében a tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez felhasznált érték a figyelembe vett forrástól függetlenül nem gyakorolt érzékelhető hatást a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket beépíti a fogyóeszközökbe, és – a (94) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – egyéb nyersanyagokkal, a csomagolási költségekkel és a közüzemi szolgáltatásokkal veszi egy csoportba, és a fő nyersanyagok százalékában fejezi ki. Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság ezt a százalékos arányt azoknak az adatoknak az alapján állapította meg, amelyeket a felülvizsgálati kérelem tartalmazott, és amelyeket a Bizottság a vizsgálatban együttműködő és az e célból konkrét információkat (64) szolgáltató egyik uniós gyártó (a Joubert Plywood) adatai alapján ellenőrzött. |
| --- | --- |

(103)

Egyes termelési tényezők esetében a tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez felhasznált érték a figyelembe vett forrástól függetlenül nem gyakorolt érzékelhető hatást a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket beépíti a fogyóeszközökbe, és – a (94) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – egyéb nyersanyagokkal, a csomagolási költségekkel és a közüzemi szolgáltatásokkal veszi egy csoportba, és a fő nyersanyagok százalékában fejezi ki. Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság ezt a százalékos arányt azoknak az adatoknak az alapján állapította meg, amelyeket a felülvizsgálati kérelem tartalmazott, és amelyeket a Bizottság a vizsgálatban együttműködő és az e célból konkrét információkat (64) szolgáltató egyik uniós gyártó (a Joubert Plywood) adatai alapján ellenőrzött.

64

| (104) | A gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának meghatározásához a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően (65). A Bizottság elvégezte továbbá a Falemezgyártók Európai Szövetsége és a faalapú lemezek egyik vezető törökországi gyártója közötti e-mail-váltásokban található információk alapján kiszámított, köbméterenkénti belföldi fuvarozási költség (66) hozzáadását. |
| --- | --- |

(104)

A gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának meghatározásához a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően (65). A Bizottság elvégezte továbbá a Falemezgyártók Európai Szövetsége és a faalapú lemezek egyik vezető törökországi gyártója közötti e-mail-váltásokban található információk alapján kiszámított, köbméterenkénti belföldi fuvarozási költség (66) hozzáadását.

65

66

3.3.4.2.   Munkaerő

| (105) | A TURKSTAT részletes információkat tesz közzé a törökországi havi átlagos munkaerőköltségről (67) és összetevőkről, gazdasági tevékenység szerinti bontásban. A Bizottság az órabér kiszámításához a legfrissebb rendelkezésre álló statisztikát (2020) használta fel. |
| --- | --- |

(105)

A TURKSTAT részletes információkat tesz közzé a törökországi havi átlagos munkaerőköltségről (67) és összetevőkről, gazdasági tevékenység szerinti bontásban. A Bizottság az órabér kiszámításához a legfrissebb rendelkezésre álló statisztikát (2020) használta fel.

67

3.3.4.3.   Villamos energia

| (106) | A törökországi vállalatok (ipari felhasználók) esetében érvényesített villamosenergia-árakat a TURKSTAT tette közzé. A villamos energia átlagos költségének kiszámításához a Bizottság a megfelelő fogyasztási sávba tartozó ipari villamosenergia-árakra vonatkozó, 2022. március 31-én (a felülvizsgálati időszakra kiterjedően) közzétett kWh adatokat (68) használta fel. |
| --- | --- |

(106)

A törökországi vállalatok (ipari felhasználók) esetében érvényesített villamosenergia-árakat a TURKSTAT tette közzé. A villamos energia átlagos költségének kiszámításához a Bizottság a megfelelő fogyasztási sávba tartozó ipari villamosenergia-árakra vonatkozó, 2022. március 31-én (a felülvizsgálati időszakra kiterjedően) közzétett kWh adatokat (68) használta fel.

68

3.3.4.4.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (107) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(107)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (108) | Az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a Bizottság a gyártási általános költségeket a Joubert Plywood által közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosa alapján számította ki. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(108)

Az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a Bizottság a gyártási általános költségeket a Joubert Plywood által közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosa alapján számította ki. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére.

| (109) | Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság a (32) preambulumbekezdésben említett török gyártó pénzügyi adatait használta fel. |
| --- | --- |

(109)

Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság a (32) preambulumbekezdésben említett török gyártó pénzügyi adatait használta fel.

3.3.5.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (110) | A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként (nevezetesen a (21) preambulumbekezdésben ismertetett teljes okouméra és okoumé borítású lemezekre nézve) megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként (nevezetesen a (21) preambulumbekezdésben ismertetett teljes okouméra és okoumé borítású lemezekre nézve) megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (111) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk szerint – amelyeket a Bizottság a vizsgálatban együttműködő és az e célból konkrét információkat szolgáltató egyik uniós gyártó adatai alapján később ellenőrzött – a teljes okoumé előállításához kizárólag furnérlapot használnak fel, míg az okoumé borítású lemezt furnérlap és nyárfarönk felhasználásával állítják elő. Ezért a Bizottság az okoumé borítású lemez esetében az összes többi nyersanyag mellett a nyárfarönkkel kapcsolatos torzulástól mentes értéket is figyelembe vette, míg a teljes okouméra vonatkozó rendes érték kiszámítása során ez utóbbi értéket nem használta fel. A következő preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan mindkét esetben azonos. |
| --- | --- |

(111)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk szerint – amelyeket a Bizottság a vizsgálatban együttműködő és az e célból konkrét információkat szolgáltató egyik uniós gyártó adatai alapján később ellenőrzött – a teljes okoumé előállításához kizárólag furnérlapot használnak fel, míg az okoumé borítású lemezt furnérlap és nyárfarönk felhasználásával állítják elő. Ezért a Bizottság az okoumé borítású lemez esetében az összes többi nyersanyag mellett a nyárfarönkkel kapcsolatos torzulástól mentes értéket is figyelembe vette, míg a teljes okouméra vonatkozó rendes érték kiszámítása során ez utóbbi értéket nem használta fel. A következő preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan mindkét esetben azonos.

| (112) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes közvetlen költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra (69) hagyatkozott, amelyeket a Joubert Plywood bocsátott rendelkezésre az okoumé rétegelt lemez előállításához felhasznált egyes termelési tényezőkre (a nyersanyagokra, a munkaerőre és a villamos energiára) vonatkozóan, és amelyeket a Bizottság a helyszínen ellenőrzött. A Bizottság a felhasználási volumeneket megszorozta a 3.3.4.1. szakaszban ismertetett, Törökországban megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel. Egyes termelési tényezőket, amelyek a felülvizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltség elhanyagolható hányadát tették ki, a Bizottság – a (94) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a fő nyersanyagok százalékaként fejezte ki. A torzulástól mentes érték megállapításához a Bizottság ezt a százalékos arányt alkalmazta a fő nyersanyagok torzulástól mentes költségére. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes közvetlen költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra (69) hagyatkozott, amelyeket a Joubert Plywood bocsátott rendelkezésre az okoumé rétegelt lemez előállításához felhasznált egyes termelési tényezőkre (a nyersanyagokra, a munkaerőre és a villamos energiára) vonatkozóan, és amelyeket a Bizottság a helyszínen ellenőrzött. A Bizottság a felhasználási volumeneket megszorozta a 3.3.4.1. szakaszban ismertetett, Törökországban megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel. Egyes termelési tényezőket, amelyek a felülvizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltség elhanyagolható hányadát tették ki, a Bizottság – a (94) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a fő nyersanyagok százalékaként fejezte ki. A torzulástól mentes érték megállapításához a Bizottság ezt a százalékos arányt alkalmazta a fő nyersanyagok torzulástól mentes költségére.

69

| (113) | A torzulástól mentes gyártási költség meghatározása után a Bizottság a (107) és (108) preambulumbekezdésben leírtak szerint ehhez értékhez hozzáadta a gyártási általános költségeket, az SGA-költségeket és a nyereséget. Közelebbről:






  — | a gyártási általános költségeket, amelyek összességében a gyártási költségek [5–12] %-ának feleltek meg, |
| --- | --- | --- |

(113)

A torzulástól mentes gyártási költség meghatározása után a Bizottság a (107) és (108) preambulumbekezdésben leírtak szerint ehhez értékhez hozzáadta a gyártási általános költségeket, az SGA-költségeket és a nyereséget. Közelebbről:

—

a gyártási általános költségeket, amelyek összességében a gyártási költségek [5–12] %-ának feleltek meg,

| — | az SGA-költségeket, amelyek az értékesített áruk költségének (a továbbiakban: COGS) 4,06 %-át tették ki, valamint |
| --- | --- |

—

az SGA-költségeket, amelyek az értékesített áruk költségének (a továbbiakban: COGS) 4,06 %-át tették ki, valamint

| — | a nyereséget, amely az értékesített áruk költsége 13,77 %-ának felelt meg, és amelyet a Bizottság a teljes torzulástól mentes gyártási költségre alkalmazott. |
| --- | --- |

—

a nyereséget, amely az értékesített áruk költsége 13,77 %-ának felelt meg, és amelyet a Bizottság a teljes torzulástól mentes gyártási költségre alkalmazott.

| (114) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően – a (110) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően – a (110) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.4.   Exportár

Exportár

| (115) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az exportárat az Eurostat importadatai alapján, költség, biztosítás és fuvardíj (a továbbiakban: CIF) paritáson állapította meg. A gyártelepi exportár kiszámításához ebből a CIF-árból (619 EUR/m3) levonta a tengeri fuvarozási és a biztosítási költségeket, valamint a kínai belföldi szállítási költségeket. A megállapított összegek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon alapultak (70). |
| --- | --- |

(115)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az exportárat az Eurostat importadatai alapján, költség, biztosítás és fuvardíj (a továbbiakban: CIF) paritáson állapította meg. A gyártelepi exportár kiszámításához ebből a CIF-árból (619 EUR/m3) levonta a tengeri fuvarozási és a biztosítási költségeket, valamint a kínai belföldi szállítási költségeket. A megállapított összegek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon alapultak (70).

3

70

3.5.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (116) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére az exportált termék típusára vonatkozó információk. A Bizottság ezért összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapított – a teljes okouméra és az okoumé borítású lemezre vonatkozó – rendes értéket és az előzőekben leírt módon megállapított, gyártelepi alapon számított exportárat. |
| --- | --- |

(116)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére az exportált termék típusára vonatkozó információk. A Bizottság ezért összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapított – a teljes okouméra és az okoumé borítású lemezre vonatkozó – rendes értéket és az előzőekben leírt módon megállapított, gyártelepi alapon számított exportárat.

| (117) | Ez alapján a Kínából érkező behozatal esetében a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve 100 % volt, a figyelembe vett rendes értéktől függetlenül. |
| --- | --- |

(117)

Ez alapján a Kínából érkező behozatal esetében a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve 100 % volt, a figyelembe vett rendes értéktől függetlenül.

| (118) | A szóban forgó behozatal volumene azonban elhanyagolható volt: az Unióba irányuló teljes behozatal 0,2 %-ának felelt meg, és az uniós piacon 0,04 %-os piaci részesedést képviselt. Az együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a termék típusára vonatkozó információk. Emellett e behozatalok csak egy ügyletből álltak, ami megkérdőjelezi reprezentativitást. Ezek alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a csekély mennyiség nem elegendő a dömping folytatódására vonatkozó elemzés céljára. A Bizottság ezért megvizsgálta a dömping megismétlődésének valószínűségét. |
| --- | --- |

(118)

A szóban forgó behozatal volumene azonban elhanyagolható volt: az Unióba irányuló teljes behozatal 0,2 %-ának felelt meg, és az uniós piacon 0,04 %-os piaci részesedést képviselt. Az együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a termék típusára vonatkozó információk. Emellett e behozatalok csak egy ügyletből álltak, ami megkérdőjelezi reprezentativitást. Ezek alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a csekély mennyiség nem elegendő a dömping folytatódására vonatkozó elemzés céljára. A Bizottság ezért megvizsgálta a dömping megismétlődésének valószínűségét.

4.   A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (119) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a következőket: a dömpingszintek, amelyek az uniós piacon az intézkedések hatályvesztése esetén esetlegesen tapasztalhatóak lennének; a jelen hatályvesztési felülvizsgálat során a 3.3.5. szakaszban kifejtettek szerint megállapított rendes érték és a Kínából érkező kivitel árainak összehasonlítása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az Unióba és harmadik országokba irányuló kivitelre vonatkozóan benyújtott kereskedelmi ajánlatok alapján; a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a következőket: a dömpingszintek, amelyek az uniós piacon az intézkedések hatályvesztése esetén esetlegesen tapasztalhatóak lennének; a jelen hatályvesztési felülvizsgálat során a 3.3.5. szakaszban kifejtettek szerint megállapított rendes érték és a Kínából érkező kivitel árainak összehasonlítása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az Unióba és harmadik országokba irányuló kivitelre vonatkozóan benyújtott kereskedelmi ajánlatok alapján; a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

4.1.   Valószínűsíthető dömpingszintek az uniós piacon az intézkedések hatályvesztése esetén

Valószínűsíthető dömpingszintek az uniós piacon az intézkedések hatályvesztése esetén

| (120) | Az Unióba irányuló kivitel árának az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően érvényesített szintje meghatározásához a Bizottság – a kínai gyártók együttműködésének hiányában – az exportárat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, azaz a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkra alapozta. Konkrétabban: a (21) preambulumbekezdésben ismertetett mindkét fő terméktípus exportárát a felülvizsgálati időszak alatt e-mailek úján az uniós piac részére címzett 64 kereskedelmi ajánlat és az egyéb harmadik országok (a Közel-Kelet, Törökország és az Egyesült Királyság) részére címzett 26 kereskedelmi ajánlat alapján állapította meg, mely ajánlatokat a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem tartalmazta. |
| --- | --- |

(120)

Az Unióba irányuló kivitel árának az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően érvényesített szintje meghatározásához a Bizottság – a kínai gyártók együttműködésének hiányában – az exportárat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, azaz a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkra alapozta. Konkrétabban: a (21) preambulumbekezdésben ismertetett mindkét fő terméktípus exportárát a felülvizsgálati időszak alatt e-mailek úján az uniós piac részére címzett 64 kereskedelmi ajánlat és az egyéb harmadik országok (a Közel-Kelet, Törökország és az Egyesült Királyság) részére címzett 26 kereskedelmi ajánlat alapján állapította meg, mely ajánlatokat a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem tartalmazta.

| (121) | A felülvizsgálati időszakra vonatkozó kereskedelmi ajánlatokban szereplő CIF-átlagárak a következők voltak: az uniós piacon 686 EUR/m3 a teljes okoumé esetében és 458 EUR/m3 okoumé borítású lemez esetén, valamint harmadik országokra nézve 371 EUR/m3 okoumé borítású lemez esetén. Ezek az árszintek ugyanabba a tartományba esnek, mint a Kínából érkező okoumé rétegelt lemeznek a felülvizsgálati időszakban alkalmazott, a (114) preambulumbekezdésben ismertetett ára. Jóllehet e behozatalok esetében elhanyagolható mennyiségekről van szó, a jelzett árszint azt erősíti meg, hogy a kereskedelmi ajánlatok reprezentatív módon tükrözik a Kínából érkező okoumé rétegelt lemez lehetséges exportárait. A GTA adatai szerint a 4412 31 HR-alszám alá tartozó, az Uniótól eltérő harmadik országokba irányuló kínai export átlagára szintén ugyanebben a tartományban mozog. A 4412 31 HR-alszám azonban a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magában foglal, ezért ezek az adatok a Bizottság meglátása szerint nem eléggé pontosak ahhoz, hogy hasznos információkkal szolgálhassanak. |
| --- | --- |

(121)

A felülvizsgálati időszakra vonatkozó kereskedelmi ajánlatokban szereplő CIF-átlagárak a következők voltak: az uniós piacon 686 EUR/m3 a teljes okoumé esetében és 458 EUR/m3 okoumé borítású lemez esetén, valamint harmadik országokra nézve 371 EUR/m3 okoumé borítású lemez esetén. Ezek az árszintek ugyanabba a tartományba esnek, mint a Kínából érkező okoumé rétegelt lemeznek a felülvizsgálati időszakban alkalmazott, a (114) preambulumbekezdésben ismertetett ára. Jóllehet e behozatalok esetében elhanyagolható mennyiségekről van szó, a jelzett árszint azt erősíti meg, hogy a kereskedelmi ajánlatok reprezentatív módon tükrözik a Kínából érkező okoumé rétegelt lemez lehetséges exportárait. A GTA adatai szerint a 4412 31 HR-alszám alá tartozó, az Uniótól eltérő harmadik országokba irányuló kínai export átlagára szintén ugyanebben a tartományban mozog. A 4412 31 HR-alszám azonban a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magában foglal, ezért ezek az adatok a Bizottság meglátása szerint nem eléggé pontosak ahhoz, hogy hasznos információkkal szolgálhassanak.

3

3

3

| (122) | A Bizottság a (114) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítést alkalmazva az árakat a gyártelepi szintre igazította, és összehasonlította a 3.3. szakaszban megállapított rendes értékkel. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság a (114) preambulumbekezdésben ismertetett megközelítést alkalmazva az árakat a gyártelepi szintre igazította, és összehasonlította a 3.3. szakaszban megállapított rendes értékkel.

| (123) | A Kínából érkező potenciális behozatal esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet mindkét terméktípus esetében meghaladta volna a 100 %-ot, amennyiben az összes ajánlatban szereplő termék belépett volna az Unióba. |
| --- | --- |

(123)

A Kínából érkező potenciális behozatal esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet mindkét terméktípus esetében meghaladta volna a 100 %-ot, amennyiben az összes ajánlatban szereplő termék belépett volna az Unióba.

4.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

4.2.1.   Termelés Kínában

Termelés Kínában

| (124) | A kínai gyártók/exportáló gyártók együttműködésének hiányában, illetve az okoumé rétegelt lemez kínai ágazatára vonatkozó egyéb információk hiányában a kínai termelést a Bizottság a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott becslések alapján, legjobb piaci ismeretei alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(124)

A kínai gyártók/exportáló gyártók együttműködésének hiányában, illetve az okoumé rétegelt lemez kínai ágazatára vonatkozó egyéb információk hiányában a kínai termelést a Bizottság a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott becslések alapján, legjobb piaci ismeretei alapján állapította meg.

| (125) | A kérelmező az okoumérönkök behozatala alapján becsülte meg a Kínában előállított okoumé rétegelt lemezek potenciális mennyiségét. 2017 és 2020 között körülbelül 475 000 m3 és 1 millió m3 közötti mennyiségű okoumérönköt importáltak Kínába; a becslések szerint ennek 75 %-át használhatták fel okoumé rétegelt lemez előállításához (71). A kínai gyártók tehát – a gyártott típustól függően – könnyen gyárthattak több mint 400 000 m3 és 4 millió m3 közötti mennyiségű okoumé rétegelt lemezt. Ez a mennyiség uniós felhasználás legalább kétszeresének, legfeljebb 20-szorosának felel meg. |
| --- | --- |

(125)

A kérelmező az okoumérönkök behozatala alapján becsülte meg a Kínában előállított okoumé rétegelt lemezek potenciális mennyiségét. 2017 és 2020 között körülbelül 475 000 m3 és 1 millió m3 közötti mennyiségű okoumérönköt importáltak Kínába; a becslések szerint ennek 75 %-át használhatták fel okoumé rétegelt lemez előállításához (71). A kínai gyártók tehát – a gyártott típustól függően – könnyen gyárthattak több mint 400 000 m3 és 4 millió m3 közötti mennyiségű okoumé rétegelt lemezt. Ez a mennyiség uniós felhasználás legalább kétszeresének, legfeljebb 20-szorosának felel meg.

3

3

71

3

3

4.2.2.   Termelési kapacitás Kínában

Termelési kapacitás Kínában

| (126) | Tekintve, hogy az okoumé rétegelt lemez kínai gyártói nem működtek együtt a vizsgálatban, illetve mivel az okoumé rétegelt lemezek kínai iparágáról nem álltak rendelkezésre egyéb információk, a Bizottság az előző felülvizsgálat mintájára a kínai rétegeltlemez-iparág egészének helyzetét elemezte (vagyis nem vette figyelembe, hogy a lemezek milyen fafajok felhasználásával készültek). |
| --- | --- |

(126)

Tekintve, hogy az okoumé rétegelt lemez kínai gyártói nem működtek együtt a vizsgálatban, illetve mivel az okoumé rétegelt lemezek kínai iparágáról nem álltak rendelkezésre egyéb információk, a Bizottság az előző felülvizsgálat mintájára a kínai rétegeltlemez-iparág egészének helyzetét elemezte (vagyis nem vette figyelembe, hogy a lemezek milyen fafajok felhasználásával készültek).

| (127) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk szerint és amint azt a korábbi vizsgálatok is megerősítették, a rétegelt lemezt – a felhasznált fafajoktól függetlenül – ugyanazon vállalatok gyártják ugyanazokon a berendezéseken. Az előző felülvizsgálatok emellett azt is megállapították, hogy az okoumé rétegelt lemez jövedelmezőbb a többi rétegelt lemeznél. |
| --- | --- |

(127)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk szerint és amint azt a korábbi vizsgálatok is megerősítették, a rétegelt lemezt – a felhasznált fafajoktól függetlenül – ugyanazon vállalatok gyártják ugyanazokon a berendezéseken. Az előző felülvizsgálatok emellett azt is megállapították, hogy az okoumé rétegelt lemez jövedelmezőbb a többi rétegelt lemeznél.

| (128) | Mindezek figyelembevételével a különböző típusú rétegelt lemezek termelési volumene – amely a FAO legfrissebb elérhető statisztikai adatai szerint 2021-ben elérte a 76,4 millió m3-t (72) – azt jelzi, hogy Kínában jelentős potenciális termelési kapacitás áll rendelkezésre. A felülvizsgálati kérelemben szereplő bizonyítékok (73) szerint a felülvizsgálati időszak végén a rétegelt lemezek termelésére való kapacitás évi 270 millió m3 volt. |
| --- | --- |

(128)

Mindezek figyelembevételével a különböző típusú rétegelt lemezek termelési volumene – amely a FAO legfrissebb elérhető statisztikai adatai szerint 2021-ben elérte a 76,4 millió m3-t (72) – azt jelzi, hogy Kínában jelentős potenciális termelési kapacitás áll rendelkezésre. A felülvizsgálati kérelemben szereplő bizonyítékok (73) szerint a felülvizsgálati időszak végén a rétegelt lemezek termelésére való kapacitás évi 270 millió m3 volt.

3

72

73

3

| (129) | Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló nagy termelési kapacitásra, amely mellett – a figyelembe vett számadattól függetlenül – eltörpül a felülvizsgálati időszakban megfigyelt 192 000 m3-es uniós kereslet, valamint tekintettel arra, hogy az okoumé rétegelt lemez gyártásához csak a más fafajtákról az okouméra történő átállásra van szükség, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók nagy termelési kapacitásukat arra használnák fel, hogy a más típusú rétegelt lemezek gyártásáról átálljanak az Unióba irányuló kivitelre szánt, jövedelmezőbb okoumé rétegelt lemezek gyártására. |
| --- | --- |

(129)

Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló nagy termelési kapacitásra, amely mellett – a figyelembe vett számadattól függetlenül – eltörpül a felülvizsgálati időszakban megfigyelt 192 000 m3-es uniós kereslet, valamint tekintettel arra, hogy az okoumé rétegelt lemez gyártásához csak a más fafajtákról az okouméra történő átállásra van szükség, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók nagy termelési kapacitásukat arra használnák fel, hogy a más típusú rétegelt lemezek gyártásáról átálljanak az Unióba irányuló kivitelre szánt, jövedelmezőbb okoumé rétegelt lemezek gyártására.

3

4.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (130) | Annak megállapításához, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó célpiacnak számítana-e, a Bizottság mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel árszintje miként viszonyul az Unióba irányuló kínai kivitel árszintjéhez. Az uniós piacra és egyéb harmadik országokra vonatkozó – a (119) preambulumbekezdésben említett – kereskedelmi ajánlatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac vonzó piacnak számított, mivel az okoumé rétegelt lemez uniós piacra ajánlott kínai exportárai az összes olyan egyéb harmadik piacra adott kínai exportáraknál magasabbak voltak, amelyekre kereskedelmi ajánlat vonatkozott. Nevezetesen: az uniós piacnak címzett ajánlatokban feltüntetett CIF-exportárak átlagosan 23 %-kal voltak magasabbak, mint a harmadik országoknak címzett ajánlatokban szereplő CIF-exportárak. Az intézkedések hiányában tehát az Unióba irányuló kivitel magasabb potenciális árai következtében az uniós piac vonzó lenne, mivel az Unióba irányuló kivitel magasabb nyereséget eredményezne, mint az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel. |
| --- | --- |

(130)

Annak megállapításához, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó célpiacnak számítana-e, a Bizottság mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel árszintje miként viszonyul az Unióba irányuló kínai kivitel árszintjéhez. Az uniós piacra és egyéb harmadik országokra vonatkozó – a (119) preambulumbekezdésben említett – kereskedelmi ajánlatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac vonzó piacnak számított, mivel az okoumé rétegelt lemez uniós piacra ajánlott kínai exportárai az összes olyan egyéb harmadik piacra adott kínai exportáraknál magasabbak voltak, amelyekre kereskedelmi ajánlat vonatkozott. Nevezetesen: az uniós piacnak címzett ajánlatokban feltüntetett CIF-exportárak átlagosan 23 %-kal voltak magasabbak, mint a harmadik országoknak címzett ajánlatokban szereplő CIF-exportárak. Az intézkedések hiányában tehát az Unióba irányuló kivitel magasabb potenciális árai következtében az uniós piac vonzó lenne, mivel az Unióba irányuló kivitel magasabb nyereséget eredményezne, mint az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel.

| (131) | Emellett a kínai rétegelt lemez behozatalára vonatkozóan piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a Koreai Köztársaságban (dömpingellenes intézkedések a legalább egy 3,2 mm-nél kisebb vastagságú, külső trópusifa-réteggel ellátott rétegelt lemezekre vonatkozóan), Marokkóban (dömpingellenes intézkedések az összes rétegelt lemezre vonatkozóan), az Egyesült Államokban (dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések a keményfa rétegelt lemezekre vonatkozóan) és Törökországban (dömpingellenes intézkedések a rétegelt lemezek bizonyos típusaira vonatkozóan) (74). Ezek az intézkedések a kínai rétegeltlemez-gyártókra vonatkozó exportkorlátozások részét képezik, hozzájárulnak ahhoz, hogy Kínában a rétegeltlemez-gyártás terén továbbra is jelentős szabad kapacitás álljon rendelkezésre, továbbá vonzóbbá teszik az uniós piacot a kínai rétegeltlemez-behozatal számára. |
| --- | --- |

(131)

Emellett a kínai rétegelt lemez behozatalára vonatkozóan piacvédelmi intézkedések vannak érvényben a Koreai Köztársaságban (dömpingellenes intézkedések a legalább egy 3,2 mm-nél kisebb vastagságú, külső trópusifa-réteggel ellátott rétegelt lemezekre vonatkozóan), Marokkóban (dömpingellenes intézkedések az összes rétegelt lemezre vonatkozóan), az Egyesült Államokban (dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések a keményfa rétegelt lemezekre vonatkozóan) és Törökországban (dömpingellenes intézkedések a rétegelt lemezek bizonyos típusaira vonatkozóan) (74). Ezek az intézkedések a kínai rétegeltlemez-gyártókra vonatkozó exportkorlátozások részét képezik, hozzájárulnak ahhoz, hogy Kínában a rétegeltlemez-gyártás terén továbbra is jelentős szabad kapacitás álljon rendelkezésre, továbbá vonzóbbá teszik az uniós piacot a kínai rétegeltlemez-behozatal számára.

74

| (132) | Következésképpen, ha az intézkedések hatályukat vesztik az Unióban, míg más országok fenntartják dömpingellenes intézkedéseiket, a kínai gyártók valószínűleg újraindítják az okoumé rétegelt lemez jelentős mennyiségben történő gyártását abból a célból, hogy az uniós piacra exportálják. |
| --- | --- |

(132)

Következésképpen, ha az intézkedések hatályukat vesztik az Unióban, míg más országok fenntartják dömpingellenes intézkedéseiket, a kínai gyártók valószínűleg újraindítják az okoumé rétegelt lemez jelentős mennyiségben történő gyártását abból a célból, hogy az uniós piacra exportálják.

4.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (133) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén jelentős a dömping megismétlődésének valószínűsége. Különösen a Kína tekintetében megállapított rendes érték nagysága, a kínai exportáló gyártók által a harmadik országok és az Unió piacain felszámított exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne a dömping. |
| --- | --- |

(133)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén jelentős a dömping megismétlődésének valószínűsége. Különösen a Kína tekintetében megállapított rendes érték nagysága, a kínai exportáló gyártók által a harmadik országok és az Unió piacain felszámított exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne a dömping.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (134) | A figyelembe vett időszakban 16 gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(134)

A figyelembe vett időszakban 16 gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (135) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jutó teljes uniós termelést körülbelül 174 000 m3-ben állapította meg. A Bizottság a számadatot a mintában szereplő három uniós gyártó kérdőívekre adott válaszai és a kérelmezőnek a makrogazdasági mutatókra vonatkozó kérdőívekre adott válaszai alapján számította ki. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jutó teljes uniós termelést körülbelül 174 000 m3-ben állapította meg. A Bizottság a számadatot a mintában szereplő három uniós gyártó kérdőívekre adott válaszai és a kérelmezőnek a makrogazdasági mutatókra vonatkozó kérdőívekre adott válaszai alapján számította ki.

3

| (136) | Amint azt a (11) preambulumbekezdés megemlíti, a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A mintába felvett három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 40 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(136)

Amint azt a (11) preambulumbekezdés megemlíti, a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A mintába felvett három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének 40 %-át képviselte.

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (137) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) a kérelmezőnek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó adatai, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel; és b) a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az összes harmadik országból érkező behozatalával kapcsolatos Eurostat-adatok alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) a kérelmezőnek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó adatai, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel; és b) a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az összes harmadik országból érkező behozatalával kapcsolatos Eurostat-adatok alapján határozta meg.

| (138) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (m3) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 171 309 | 187 104 | 171 737 | 192 264 |
| Index | 100 | 109 | 100 | 112 |
| Forrás: | Eurostat, kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók |

(138)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (m3)

Uniós felhasználás (m3

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

171 309

187 104

171 737

192 264

Index

Index

100

100

109

109

100

100

112

112

Forrás:

Forrás:

Eurostat, kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók

| (139) | A felülvizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 12 %-kal nőtt. A Covid19 2020. évi kitörése negatívan érintette az uniós felhasználást, amely a felülvizsgálati időszak alatt aztán erőteljesen fellendült. |
| --- | --- |

(139)

A felülvizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 12 %-kal nőtt. A Covid19 2020. évi kitörése negatívan érintette az uniós felhasználást, amely a felülvizsgálati időszak alatt aztán erőteljesen fellendült.

5.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (140) | A (136) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a Kínából érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Piaci részesedésük a behozatal és a 2. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(140)

A (136) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a Kínából érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Piaci részesedésük a behozatal és a 2. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra.

| (141) | Az érintett országból érkező, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (m3) | 100 | 0 | 43 | 74 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 0 | 43 | 74 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0,06 | 0,00 | 0,03 | 0,04 |
| Forrás: | Eurostat |

(141)

Az érintett országból érkező, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (m3)

3

100

0

43

74

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

0

0

43

43

74

74

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

0,06

0,00

0,03

0,04

Forrás:

Forrás:

Eurostat

| (142) | A Kínából érkező behozatal volumene a teljes figyelembe vett időszakban elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(142)

A Kínából érkező behozatal volumene a teljes figyelembe vett időszakban elhanyagolható volt.

5.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (143) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagos árait az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagos árait az Eurostat statisztikái alapján határozta meg.

| (144) | Az érintett országból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/m3) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 370 | 0 | 481 | 619 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 0 | 130 | 167 |
| Forrás: | Eurostat |

(144)

Az érintett országból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/m3)

Importárak (EUR/m3

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína

370

0

481

619

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

0

0

130

130

167

167

Forrás:

Forrás:

Eurostat

| (145) | Az érintett országból érkező behozatal árai 67 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, azonban mindvégig minimális volumenű behozatalra vonatkoztak. Mivel a Kínából érkező behozatal volumene minimális, az áralákínálás érdemi kiszámítására nincs lehetőség. |
| --- | --- |

(145)

Az érintett országból érkező behozatal árai 67 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, azonban mindvégig minimális volumenű behozatalra vonatkoztak. Mivel a Kínából érkező behozatal volumene minimális, az áralákínálás érdemi kiszámítására nincs lehetőség.

5.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (146) | A Bizottság a Kína esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a harmadik országokból érkező behozatal volumenét és árait (lásd az 5.3.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság a Kína esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a harmadik országokból érkező behozatal volumenét és árait (lásd az 5.3.1. szakaszt).

| (147) | A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabon | Behozatali volumen (m3) | 18 603 | 19 919 | 18 238 | 24 322 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 98 | 131 |
| Piaci részesedés (%) | 10,9 | 10,6 | 10,6 | 12,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 98 | 116 |
| Átlagár (EUR/m3) | 761 | 745 | 755 | 769 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 99 | 101 |
| Marokkó | Behozatali volumen (m3) | 6 231 | 8 493 | 8 332 | 9 917 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 136 | 134 | 159 |
| Piaci részesedés (%) | 3,6 | 4,5 | 4,8 | 5,2 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 125 | 134 | 141 |
| Átlagár (EUR/m3) | 852 | 833 | 846 | 870 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 99 | 102 |
| Egyéb harmadik országok | Behozatali volumen (m3) | 466 | 1 922 | 1 837 | 2 490 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 412 | 394 | 534 |
| Piaci részesedés (%) | 0,3 | 1,0 | 1,1 | 1,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 377 | 394 | 474 |
| Átlagár (EUR/m3) | 526 | 867 | 710 | 938 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 165 | 135 | 178 |
| Teljes behozatal Kína nélkül | Behozatali volumen (m3) | 25 300 | 30 334 | 28 407 | 36 729 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 120 | 112 | 145 |
| Piaci részesedés (%) | 14,8 | 16,2 | 16,6 | 19,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 110 | 112 | 129 |
| Átlagár (EUR/m3) | 779 | 777 | 779 | 808 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 100 | 104 |
| Forrás: | Eurostat |

(147)

A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Gabon

Behozatali volumen (m3)

3

18 603

19 919

18 238

24 322

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

98

98

131

131

Piaci részesedés (%)

10,9

10,6

10,6

12,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

98

98

116

116

Átlagár (EUR/m3)

3

761

745

755

769

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

99

99

101

101

Marokkó

Behozatali volumen (m3)

3

6 231

8 493

8 332

9 917

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

136

136

134

134

159

159

Piaci részesedés (%)

3,6

4,5

4,8

5,2

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

125

125

134

134

141

141

Átlagár (EUR/m3)

3

852

833

846

870

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

99

99

102

102

Egyéb harmadik országok

Behozatali volumen (m3)

3

466

1 922

1 837

2 490

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

412

412

394

394

534

534

Piaci részesedés (%)

0,3

1,0

1,1

1,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

377

377

394

394

474

474

Átlagár (EUR/m3)

3

526

867

710

938

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

165

165

135

135

178

178

Teljes behozatal Kína nélkül

Behozatali volumen (m3)

3

25 300

30 334

28 407

36 729

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

120

120

112

112

145

145

Piaci részesedés (%)

14,8

16,2

16,6

19,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

110

110

112

112

129

129

Átlagár (EUR/m3)

3

779

777

779

808

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

100

100

104

104

Forrás:

Forrás:

Eurostat

| (148) | A harmadik országokból érkező behozatalon belül a Gabonból és Marokkóból érkező behozatal volt a legfontosabb. A figyelembe vett időszakban mindkét ország értékesítési volumene 31 %-kal, illetve 59 %-kal, piaci részesedése pedig 1,7 százalékponttal, illetve 1,6 százalékponttal nőtt. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt (több mint ötszörösére), de piaci részesedése csupán 1,3 % volt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(148)

A harmadik országokból érkező behozatalon belül a Gabonból és Marokkóból érkező behozatal volt a legfontosabb. A figyelembe vett időszakban mindkét ország értékesítési volumene 31 %-kal, illetve 59 %-kal, piaci részesedése pedig 1,7 százalékponttal, illetve 1,6 százalékponttal nőtt. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt (több mint ötszörösére), de piaci részesedése csupán 1,3 % volt a felülvizsgálati időszakban.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (149) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(149)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (150) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező kérdőívre adott válaszában szereplő adatok és információk alapján értékelte, amelyeket összevetett a kérelemben szereplő információkkal és a mintában szereplő gyártók kérdőívre adott válaszaival, valamint az Eurostat statisztikáival. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(150)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező kérdőívre adott válaszában szereplő adatok és információk alapján értékelte, amelyeket összevetett a kérelemben szereplő információkkal és a mintában szereplő gyártók kérdőívre adott válaszaival, valamint az Eurostat statisztikáival. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (151) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(151)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (152) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(152)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (153) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (m3) | 164 635 | 179 457 | 164 383 | 174 048 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 100 | 106 |
| Termelési kapacitás (m3) | 286 965 | 299 163 | 288 272 | 306 816 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 104 | 100 | 107 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 57,4 | 60,0 | 57,0 | 56,7 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 105 | 99 | 99 |
| Forrás: | kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók |

(153)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (m3)

3

164 635

179 457

164 383

174 048

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

100

100

106

106

Termelési kapacitás (m3)

3

286 965

299 163

288 272

306 816

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

104

104

100

100

107

107

Kapacitáskihasználás (%)

57,4

60,0

57,0

56,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

105

105

99

99

99

99

Forrás:

Forrás:

kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók

| (154) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 6 %-kal növekedett. Az uniós felhasználás tendenciáját követte, ami azt jelenti, hogy 2020-ban észlelhető volt a Covid19-világjárvány negatív hatása, majd a felülvizsgálati időszakban észrevehető helyreállás következett be. |
| --- | --- |

(154)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 6 %-kal növekedett. Az uniós felhasználás tendenciáját követte, ami azt jelenti, hogy 2020-ban észlelhető volt a Covid19-világjárvány negatív hatása, majd a felülvizsgálati időszakban észrevehető helyreállás következett be.

| (155) | A termelési kapacitás is nőtt; e növekedés mértéke a figyelembe vett időszak során 7 %-os volt. |
| --- | --- |

(155)

A termelési kapacitás is nőtt; e növekedés mértéke a figyelembe vett időszak során 7 %-os volt.

| (156) | mivel a termelési kapacitást már lényegében a figyelembe vett időszak előtt hozzáigazították a magasabb felhasználási szintekhez, a kapacitáskihasználás stabil volt, de az előző felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka tekintetében megállapított rátánál (80 %) alacsonyabb arányt képviselt (75). |
| --- | --- |

(156)

mivel a termelési kapacitást már lényegében a figyelembe vett időszak előtt hozzáigazították a magasabb felhasználási szintekhez, a kapacitáskihasználás stabil volt, de az előző felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka tekintetében megállapított rátánál (80 %) alacsonyabb arányt képviselt (75).

75

5.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (157) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – független vevők (m3) | 145 909 | 156 770 | 143 287 | 155 460 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 98 | 107 |
| Piaci részesedés (%) | 85,2 | 83,8 | 83,4 | 80,9 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 98 | 95 |
| Forrás: | Eurostat, kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók |

(157)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – független vevők (m3)

3

145 909

156 770

143 287

155 460

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

98

98

107

107

Piaci részesedés (%)

85,2

83,8

83,4

80,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

98

98

95

95

Forrás:

Forrás:

Eurostat, kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók

| (158) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 7 %-kal nőtt; e növekedés nem érte el a felhasználásnak a 2. táblázatban feltüntetett 13 %-os növekedését. Emiatt az értékesítési volumen növekedése ellenére – figyelembe véve az egyéb harmadik országokból érkező behozatalnak a (147) preambulumbekezdésben ismertetett egyidejű bővülését is – az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4,3 százalékponttal visszaesett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése azonban még mindig magas. |
| --- | --- |

(158)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 7 %-kal nőtt; e növekedés nem érte el a felhasználásnak a 2. táblázatban feltüntetett 13 %-os növekedését. Emiatt az értékesítési volumen növekedése ellenére – figyelembe véve az egyéb harmadik országokból érkező behozatalnak a (147) preambulumbekezdésben ismertetett egyidejű bővülését is – az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4,3 százalékponttal visszaesett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése azonban még mindig magas.

5.5.2.3.   Növekedés

| (159) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 13 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének volumene 7 %-kal nőtt. Ez azt jelenti, hogy jóllehet az uniós gazdasági ágazat abszolút értékben nőtt, piaci részesedése nem bővült. Az értékesítés növekedéséhez azonban a termelés, a termelési kapacitás és a beruházások növekedése is társult. |
| --- | --- |

(159)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 13 %-kal, míg az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének volumene 7 %-kal nőtt. Ez azt jelenti, hogy jóllehet az uniós gazdasági ágazat abszolút értékben nőtt, piaci részesedése nem bővült. Az értékesítés növekedéséhez azonban a termelés, a termelési kapacitás és a beruházások növekedése is társult.

5.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (160) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak létszáma | 678 | 664 | 661 | 663 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 97 | 98 |
| Munkatermelékenység (m3/alkalmazott) | 243 | 270 | 249 | 263 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 111 | 102 | 108 |
| Forrás: | kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók |

(160)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az alkalmazottak létszáma

678

664

661

663

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

97

97

98

98

Munkatermelékenység (m3/alkalmazott)

3

243

270

249

263

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

111

111

102

102

108

108

Forrás:

Forrás:

kérelmező, a mintában szereplő uniós gyártók

| (161) | Az alkalmazottak száma a 2018 és 2019 között tapasztalható enyhe csökkenést követően a figyelembe vett időszak fennmaradó részében meglehetősen stabil maradt (az uniós gazdasági ágazat mintegy 660 főt foglalkoztatott). A figyelembe vett időszakban az alkalmazottanként termelékenység 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(161)

Az alkalmazottak száma a 2018 és 2019 között tapasztalható enyhe csökkenést követően a figyelembe vett időszak fennmaradó részében meglehetősen stabil maradt (az uniós gazdasági ágazat mintegy 660 főt foglalkoztatott). A figyelembe vett időszakban az alkalmazottanként termelékenység 8 %-kal nőtt.

5.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (162) | Amint azt a (117) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából érkező behozatal elhanyagolható volumene miatt nem volt lehetőség a felülvizsgálati időszak alatti dömping reprezentatív megállapítására. A vizsgálat ezért arra összpontosított, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének. |
| --- | --- |

(162)

Amint azt a (117) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából érkező behozatal elhanyagolható volumene miatt nem volt lehetőség a felülvizsgálati időszak alatti dömping reprezentatív megállapítására. A vizsgálat ezért arra összpontosított, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének.

| (163) | A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat számos kármutatója kedvező tendenciát tükrözött. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(163)

A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat számos kármutatója kedvező tendenciát tükrözött. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatásaiból.

5.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (164) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban (EUR/m3) | 956 | 959 | 987 | 1 033 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 103 | 108 |
| Termelési egységköltség (EUR/m3) | 939 | 922 | 978 | 1 011 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 104 | 108 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(164)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban

Értékesítési árak és gyártási költség az Unióban

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban (EUR/m3)

3

956

959

987

1 033

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

103

103

108

108

Termelési egységköltség (EUR/m3)

3

939

922

978

1 011

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

104

104

108

108

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (165) | Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak első felében stabilak maradtak, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal emelkedtek. Ez az áremelkedés teljes mértékben tükrözte az előállítási költségeknek a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett növekedését. |
| --- | --- |

(165)

Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak első felében stabilak maradtak, majd 2019 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal emelkedtek. Ez az áremelkedés teljes mértékben tükrözte az előállítási költségeknek a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett növekedését.

5.5.3.2.   Munkaerőköltségek

| (166) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 31 134 | 31 846 | 30 408 | 31 521 |
| Index | 100 | 102 | 98 | 101 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(166)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

31 134

31 846

30 408

31 521

Index

Index

100

100

102

102

98

98

101

101

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (167) | A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2018 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt, és összességében 1 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(167)

A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2018 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt, és összességében 1 %-kal nőtt.

5.5.3.3.   Készletek

| (168) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (m3) | 5 805 | 3 762 | 4 793 | 4 245 |
| Index | 100 | 65 | 83 | 73 |
| Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve | 9,6 | 5,8 | 7,6 | 6,1 |
| Index | 100 | 61 | 79 | 64 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(168)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (m3)

3

5 805

3 762

4 793

4 245

Index

Index

100

100

65

65

83

83

73

73

Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve

9,6

5,8

7,6

6,1

Index

Index

100

100

61

61

79

79

64

64

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (169) | Az okoumé rétegelt lemezt általában rendelésre gyártják, ezért a készletek szintje jellemzően alacsony. A készletek szintje 2018-ban viszonylag magas volt, de a figyelembe vett időszak során 36 %-kal visszaesett: a 2018 és a felülvizsgálati időszak között a termelési volumen 9,6 %-áról 6,1 %-ra. |
| --- | --- |

(169)

Az okoumé rétegelt lemezt általában rendelésre gyártják, ezért a készletek szintje jellemzően alacsony. A készletek szintje 2018-ban viszonylag magas volt, de a figyelembe vett időszak során 36 %-kal visszaesett: a 2018 és a felülvizsgálati időszak között a termelési volumen 9,6 %-áról 6,1 %-ra.

5.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (170) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 2,5 | 3,9 | 3,3 | 6,9 |
| Index | 100 | 159 | 133 | 277 |
| Pénzforgalom (EUR) | 913 814 | 209 034 | 1 037 362 | –1 179 393 |
| Index | 100 | 23 | 114 | – 129 |
| Beruházások (EUR) | 1 572 178 | 5 030 991 | 1 551 446 | 2 021 386 |
| Index | 100 | 320 | 99 | 129 |
| A beruházások megtérülése (%) | 3,6 | 6,9 | 6,9 | 18,2 |
| Index | 100 | 190 | 190 | 502 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(170)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

2,5

3,9

3,3

6,9

Index

Index

100

100

159

159

133

133

277

277

Pénzforgalom (EUR)

913 814

209 034

1 037 362

–1 179 393

Index

Index

100

100

23

23

114

114

– 129

– 129

Beruházások (EUR)

1 572 178

5 030 991

1 551 446

2 021 386

Index

Index

100

100

320

320

99

99

129

129

A beruházások megtérülése (%)

3,6

6,9

6,9

18,2

Index

Index

100

100

190

190

190

190

502

502

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (171) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből érkező, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban megőrizte jövedelmezőségét, amely növekvő tendenciát mutatott. A felülvizsgálati időszakban a jövedelmezőség közel 7 %-os szintet ért el. |
| --- | --- |

(171)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből érkező, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban megőrizte jövedelmezőségét, amely növekvő tendenciát mutatott. A felülvizsgálati időszakban a jövedelmezőség közel 7 %-os szintet ért el.

| (172) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. Összességében elmondható, hogy a pénzforgalom – abszolút értékét tekintve – alacsony szinten állt a figyelembe vett időszak egészében, és az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszakában megfigyelt értékhez képest alacsonyabb volt. A felülvizsgálati időszak kivételével azonban továbbra is pozitív maradt. |
| --- | --- |

(172)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. Összességében elmondható, hogy a pénzforgalom – abszolút értékét tekintve – alacsony szinten állt a figyelembe vett időszak egészében, és az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszakában megfigyelt értékhez képest alacsonyabb volt. A felülvizsgálati időszak kivételével azonban továbbra is pozitív maradt.

| (173) | Az uniós gyártók a figyelembe vett időszak egészében folytatták beruházási tevékenységeiket. A beruházások 2019-ben tetőztek. A következő évben bekövetkezett – nyilvánvalóan a Covid19 hatását is mutató – visszaesést követően a beruházások a felülvizsgálati időszakban ismét nőttek: a figyelembe vett időszak elején mért szinthez képest 29 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(173)

Az uniós gyártók a figyelembe vett időszak egészében folytatták beruházási tevékenységeiket. A beruházások 2019-ben tetőztek. A következő évben bekövetkezett – nyilvánvalóan a Covid19 hatását is mutató – visszaesést követően a beruházások a felülvizsgálati időszakban ismét nőttek: a figyelembe vett időszak elején mért szinthez képest 29 %-kal emelkedtek.

| (174) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A mutató a figyelembe vett időszak során pozitív irányban változott. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gyártók eszközarányos jövedelmezősége ötször magasabb volt, mint 2018-ban. |
| --- | --- |

(174)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A mutató a figyelembe vett időszak során pozitív irányban változott. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gyártók eszközarányos jövedelmezősége ötször magasabb volt, mint 2018-ban.

| (175) | A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonási képességével kapcsolatos nehézségekről. |
| --- | --- |

(175)

A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonási képességével kapcsolatos nehézségekről.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (176) | A figyelembe vett időszakban az érintett országból érkező behozatal átlagos volumene elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(176)

A figyelembe vett időszakban az érintett országból érkező behozatal átlagos volumene elhanyagolható volt.

| (177) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, termelési kapacitását és értékesítési volumenét. Megfigyelhető volt a piaci részesedés csökkenése, de ez a felhasználás általános növekedése mellett következett be. A foglalkoztatás szintje kismértékben visszaesett, míg a termelékenység nőtt. |
| --- | --- |

(177)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, termelési kapacitását és értékesítési volumenét. Megfigyelhető volt a piaci részesedés csökkenése, de ez a felhasználás általános növekedése mellett következett be. A foglalkoztatás szintje kismértékben visszaesett, míg a termelékenység nőtt.

| (178) | A pénzügyi mutatók kapcsán hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek folyamatos növekedése ellenére is jövedelmező maradt a figyelembe vett időszak valamennyi évében. A felülvizsgálati időszakban jövedelmezősége csaknem 7 %-os szintet ért el. Az uniós gazdasági ágazat emellett növelte a beruházásokat, és nagyon jó megtérülést ért el. |
| --- | --- |

(178)

A pénzügyi mutatók kapcsán hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek folyamatos növekedése ellenére is jövedelmező maradt a figyelembe vett időszak valamennyi évében. A felülvizsgálati időszakban jövedelmezősége csaknem 7 %-os szintet ért el. Az uniós gazdasági ágazat emellett növelte a beruházásokat, és nagyon jó megtérülést ért el.

| (179) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(179)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (180) | A Bizottságnak a (178) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottságnak a (178) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

| (181) | E tekintetben a Bizottság megvizsgálta Kína termelési kapacitását és az uniós piac vonzerejét, továbbá azt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a potenciális behozatali volumen és a potenciális importárak milyen hatást gyakorolnának az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(181)

E tekintetben a Bizottság megvizsgálta Kína termelési kapacitását és az uniós piac vonzerejét, továbbá azt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a potenciális behozatali volumen és a potenciális importárak milyen hatást gyakorolnának az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (182) | Először: amint azt a (125)–(128) preambulumbekezdés ismerteti, tekintettel a jelentős kínai termelési kapacitására, valószínűsíthető, hogy intézkedések hiányában ismét jelentős kínai exportvolumenek jelennének meg. Annak szemléltetésére, hogy a kínai exportáló gyártók mekkora potenciállal rendelkeznek az okoumé rétegelt lemez gyártásának és kivitelének gyors ütemű felfuttatására, példaként felidézhető, hogy az eredeti vizsgálat szerint a kínai exportáló gyártók képesek voltak kevesebb mint három év alatt (2001-ről 2003 közepére) körülbelül 9 500 m3-ről több mint 83 500 m3-re növelni az uniós piacra irányuló kivitelüket. Ezt a számadatot a jelenlegi felülvizsgálati időszakban megfigyelt 192 000 m3 mértékű uniós felhasználással és 174 000 m3 mértékű, az uniós gazdasági ágazat által megvalósított termeléssel összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

(182)

Először: amint azt a (125)–(128) preambulumbekezdés ismerteti, tekintettel a jelentős kínai termelési kapacitására, valószínűsíthető, hogy intézkedések hiányában ismét jelentős kínai exportvolumenek jelennének meg. Annak szemléltetésére, hogy a kínai exportáló gyártók mekkora potenciállal rendelkeznek az okoumé rétegelt lemez gyártásának és kivitelének gyors ütemű felfuttatására, példaként felidézhető, hogy az eredeti vizsgálat szerint a kínai exportáló gyártók képesek voltak kevesebb mint három év alatt (2001-ről 2003 közepére) körülbelül 9 500 m3-ről több mint 83 500 m3-re növelni az uniós piacra irányuló kivitelüket. Ezt a számadatot a jelenlegi felülvizsgálati időszakban megfigyelt 192 000 m3 mértékű uniós felhasználással és 174 000 m3 mértékű, az uniós gazdasági ágazat által megvalósított termeléssel összefüggésben kell értelmezni.

3

3

3 m

3 m

| (183) | A Bizottság egyetlen olyan tényezőt sem tárt fel, amely arra utalt volna, hogy a rétegelt lemezek Kínában zajló gyártása során az okoumét immár állandó jelleggel egy másik fafajjal helyettesítenék. Amint azt a (126) preambulumbekezdés is kifejti, a kínai gyártók továbbra is okoumét használnak a rétegelt lemez gyártására. A hatályos dömpingellenes vámok hatására a figyelembe vett időszak alatt szinte teljesen leállt a kínai behozatal, jóllehet – miként azt a vizsgálat megerősítette – az uniós piacon ugyanezen időszakban jelentős kereslet volt az okoumé rétegelt lemez iránt. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság egyetlen olyan tényezőt sem tárt fel, amely arra utalt volna, hogy a rétegelt lemezek Kínában zajló gyártása során az okoumét immár állandó jelleggel egy másik fafajjal helyettesítenék. Amint azt a (126) preambulumbekezdés is kifejti, a kínai gyártók továbbra is okoumét használnak a rétegelt lemez gyártására. A hatályos dömpingellenes vámok hatására a figyelembe vett időszak alatt szinte teljesen leállt a kínai behozatal, jóllehet – miként azt a vizsgálat megerősítette – az uniós piacon ugyanezen időszakban jelentős kereslet volt az okoumé rétegelt lemez iránt.

| (184) | Másodszor: az uniós piacon érvényesített árak viszonylag magasak azokhoz az árakhoz képest, amelyeken a kínai exportáló gyártók exportálhatják termékeiket, ami az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára nagyon vonzóvá teszi. |
| --- | --- |

(184)

Másodszor: az uniós piacon érvényesített árak viszonylag magasak azokhoz az árakhoz képest, amelyeken a kínai exportáló gyártók exportálhatják termékeiket, ami az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára nagyon vonzóvá teszi.

| (185) | E tekintetben a Bizottság elemzést végzett, mely során azt vizsgálta, hogy a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően milyen árszinten exportálnának az uniós piacra. |
| --- | --- |

(185)

E tekintetben a Bizottság elemzést végzett, mely során azt vizsgálta, hogy a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően milyen árszinten exportálnának az uniós piacra.

| (186) | mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, és mivel csak igen korlátozott mennyiségű kínai behozatal szerepel az Eurostat adataiban, a Bizottság az áralákínálás kiszámításához a kérelmező által a kérelemben megadott kereskedelmi ajánlatokban feltüntetett – és a (119) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a dömpingkülönbözet-számításokhoz is felhasznált – kínai árakat vette figyelembe mint olyan adatokat, amelyek mutatják, hogy a kínai gyártók potenciálisan milyen árszinten exportálnák az érintett terméket az Unióba. Ezeket az árakat a Bizottság a szokásos vámtétel és a behozatal utáni költségek hozzáadásával kiigazította. |
| --- | --- |

(186)

mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, és mivel csak igen korlátozott mennyiségű kínai behozatal szerepel az Eurostat adataiban, a Bizottság az áralákínálás kiszámításához a kérelmező által a kérelemben megadott kereskedelmi ajánlatokban feltüntetett – és a (119) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a dömpingkülönbözet-számításokhoz is felhasznált – kínai árakat vette figyelembe mint olyan adatokat, amelyek mutatják, hogy a kínai gyártók potenciálisan milyen árszinten exportálnák az érintett terméket az Unióba. Ezeket az árakat a Bizottság a szokásos vámtétel és a behozatal utáni költségek hozzáadásával kiigazította.

| (187) | Az így számított kínai CIF-áraknak a mintában szereplő uniós gyártók gyártelepi értékesítési áraival való összehasonlítása nyomán a Bizottság 40,8 %-os áralákínálást állapított meg teljes okoumé rétegelt esetében, és 58,1 %-os áralákínálást az okoumé borítású rétegelt lemez esetében. |
| --- | --- |

(187)

Az így számított kínai CIF-áraknak a mintában szereplő uniós gyártók gyártelepi értékesítési áraival való összehasonlítása nyomán a Bizottság 40,8 %-os áralákínálást állapított meg teljes okoumé rétegelt esetében, és 58,1 %-os áralákínálást az okoumé borítású rétegelt lemez esetében.

| (188) | Ezenkívül az e számításban figyelembe vett kínai kereskedelmi ajánlatok egyértelműen azt mutatják, hogy a harmadik országok felé érvényesített árak jelentősen alacsonyabbak az Unió felé érvényesített áraknál (lásd a (129) preambulumbekezdést), ami szintén arra hívja fel a figyelmet, hogy az árszint tekintetében az uniós piac vonzó. |
| --- | --- |

(188)

Ezenkívül az e számításban figyelembe vett kínai kereskedelmi ajánlatok egyértelműen azt mutatják, hogy a harmadik országok felé érvényesített árak jelentősen alacsonyabbak az Unió felé érvényesített áraknál (lásd a (129) preambulumbekezdést), ami szintén arra hívja fel a figyelmet, hogy az árszint tekintetében az uniós piac vonzó.

| (189) | Ha a valószínűsíthető forgatókönyvnek megfelelően az érintett termék Kínából érkező behozatala az uniós gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb árakon és jelentős mennyiségben jelenne meg ismét az uniós piacon, az uniós gazdasági ágazat nem tudná fenntartani jelenlegi árszintjeit. E valószínű árleszorító hatás egyértelműen veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat jelenlegi fellendülését, és nagyon rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazat veszteséges működéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(189)

Ha a valószínűsíthető forgatókönyvnek megfelelően az érintett termék Kínából érkező behozatala az uniós gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb árakon és jelentős mennyiségben jelenne meg ismét az uniós piacon, az uniós gazdasági ágazat nem tudná fenntartani jelenlegi árszintjeit. E valószínű árleszorító hatás egyértelműen veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat jelenlegi fellendülését, és nagyon rövid idő alatt az uniós gazdasági ágazat veszteséges működéséhez vezetne.

| (190) | Emellett az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése és megszerzett piaci részesedése is gyors ütemben csökkenne, aminek hatására termelése visszaesne. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználási arány ismét csökkenne. |
| --- | --- |

(190)

Emellett az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése és megszerzett piaci részesedése is gyors ütemben csökkenne, aminek hatására termelése visszaesne. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználási arány ismét csökkenne.

| (191) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (192) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(192)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (193) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(193)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (194) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(194)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (195) | A (178) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri jelentős kár. A (190) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint azonban az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, amely valószínűleg azt eredményezné, hogy jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal lépne be az uniós piacra az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(195)

A (178) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri jelentős kár. A (190) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint azonban az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, amely valószínűleg azt eredményezné, hogy jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal lépne be az uniós piacra az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

7.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (196) | A felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatták. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést. |
| --- | --- |

(196)

A felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatták. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést.

| (197) | Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(197)

Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (198) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából érkező okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(198)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából érkező okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (199) | A dömping megismétlődésének valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(199)

A dömping megismétlődésének valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (200) | Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(200)

Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (201) | Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (76). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(201)

Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (76). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

76

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (202) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(202)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (203) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(203)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (204) | Amennyiben az intézkedések fenntartását követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok egyike által végzett kivitel volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között és a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére az alacsonyabb egyedi vámtételben részesülő vállalatra nézve. |
| --- | --- |

(204)

Amennyiben az intézkedések fenntartását követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok egyike által végzett kivitel volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között és a feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére az alacsonyabb egyedi vámtételben részesülő vállalatra nézve.

| (205) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(205)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

| (206) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (77) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(206)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (77) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

77

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (207) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt az e rendeletben előírt intézkedésekről, |
| --- | --- |

(207)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt az e rendeletben előírt intézkedésekről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 4412 31 10 KN-kód alá tartozó (TARIC-kód: 4412311010), legalább egy külső, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont okoumé réteggel rendelkező, kizárólag legfeljebb 6 mm vastagságú fa furnérlapokból előállított rétegelt lemezként meghatározott okoumé rétegelt lemez behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson megállapított nettó árára alkalmazandó dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Kínai Népköztársaság | 9,6  % | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Kínai Népköztársaság | 23,5  % | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Kínai Népköztársaság | 6,5  % | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Kínai Népköztársaság | 17  % | A529 |
| Minden más vállalat | 66,7  % | A999 |

Vállalat

Vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Kínai Népköztársaság

9,6  %

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Kínai Népköztársaság

23,5  %

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Kínai Népköztársaság

6,5  %

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Kínai Népköztársaság

17  %

A529

Minden más vállalat

66,7  %

A999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) okoumé rétegelt lemezt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1942/2004/EK rendelete (2004. november 2.) a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az ezen behozatalra kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 336., 2004.11.12., 4. o.).

2

(3)  A Tanács 82/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. január 31.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásáról (HL L 28., 2011.2.2., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/648 végrehajtási rendelete (2017. április 5.) a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 92., 2017.4.6., 48. o.).

4

(5)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 277., 2021.7.12., 2. o.).

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt falemez behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 150., 2022.4.5., 16. o.).

6

(7)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2588

7

(8)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

8

(9)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

9

(10)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

10

(11)  Megtekinthető a következő internetcímen: Constitution of the People's Republic of China (npc.gov.cn) (hozzáférés: 2022. november 15.).

11

(12)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

12

(13)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

13

(14)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

14

(15)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

15

(16)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

16

(17)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

17

(18)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

18

(19)  Lásd: www.arserwood.com/?back = main (hozzáférés: 2023. február 8.).

19

(20)  Lásd: lyj.hunan.gov.cn/tslm_71206/lysc/scxx/201512/t20151227_2693076.html (hozzáférés: 2023. február 8.).

20

(21)  Lásd például a KKP alapszabályának 33. cikkét, a kínai társasági törvény 19. cikkét vagy A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához című, 2020-ban kiadott dokumentumot.

21

(22)  Lásd: www.cnfpia.org/about-law.html (hozzáférés: 2023. február 8.).

22

(23)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

23

(24)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

24

(25)  Lásd például: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster (Xi játszmája: esély a hatalom konszolidálására és a katasztrófa elhárítására); Foreign Affairs, 100. kötet, 4. szám, 2021. július/augusztus, 10–19. o.

25

Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(26)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

26

(27)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (hozzáférés: 2022. november 15.).

27

(28)  Megtekinthető a következő internetcímen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (hozzáférés: 2022. november 15.).

28

(29)  Financial Times (2020) – Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetcímen: https://on.ft.com/3mYxP4j (hozzáférés: 2022. november 15.).

29

(30)  Lásd: www.arserwood.com/?CateID=10000098&ContentID=10000939 (hozzáférés: 2023. február 8.).

30

(31)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

31

(32)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

32

(33)  Lásd az útmutató katalógus mellékletének I.1.39. és I.1.56. szakaszát, melyek megtekinthetők a következő internetcímen: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (hozzáférés: 2023. február 8.).

33

(34)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-02/13/content_5673332.htm (hozzáférés: 2023. február 8.).

34

(35)  Lásd a terv III.2. szakaszát.

35

(36)  Lásd: www.gov.cn/xinwen/2019-02/19/content_5366730.htm (hozzáférés: 2023. február 8.).

36

(37)  Lásd az iránymutatás 3. szakaszát.

37

(38)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

38

(39)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

39

(40)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

40

(41)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

41

(42)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

42

(43)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

43

(44)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

44

(45)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

45

(46)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

46

(47)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

47

(48)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

48

(49)  Lásd a Kínai Banki és Biztosítási Szabályozó Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022), megtekinthető a következő internetcímen: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (hozzáférés: 2022. november 15.). A Terv arra utasít, hogy „
  folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését
  ”. A terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés és a vállalatirányítás szerves integrációját: „
  a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna
  ”.

49

Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022

folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk

A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna

(50)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,
  2020. december 15. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

50

kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,

(51)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

51

(52)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

52

(53)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 (OECD gazdasági felmérések, Kína 2019), OECD Publishing, Párizs, 29. o., megtekinthető a következő internetcímen:

53

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (hozzáférés: 2023. február 8.).

(54)  Lásd: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (hozzáférés: 2022. november 22.).

54

(55)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

55

(56)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségi szintű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

56

(57)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 4.1.1. szakasz.

57

(58)  Uo.

58

(59)  Uo. Az Indonéziára vonatkozó rendes érték megállapítása céljából a kérelem a trópusi fákból készült rétegelt lemezek gyártóinak pénzügyi kimutatásaira támaszkodik, míg Törökország esetében az okoumé rétegelt lemez gyártóinak pénzügyi kimutatásaiból származó adatokat használja fel.

59

(60)  http://connect.ihsmarkit.com/gta/home

60

(61)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-II.-Donem:-Temmuz-Aralik-2021-45566

61

(62)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

62

(63)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

63

(64)  A Bizottság a helyszínen ellenőrizte a szolgáltatott számadatokat, és egyeztette azokat a vállalat könyvviteli adataival.

64

(65)  Megtekinthető itt: Market Access Map, International Trade Centre (Nemzetközi Kereskedelmi Központ), www.macmap.org (MacMap) (legutóbbi megtekintés: 2023. január 31.).

65

(66)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://sherlock.trade.ec.europa.eu/sherlock/viewDoc.do?activityId=101&docId=104397

66

(67)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

67

(68)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-II.-Donem:-Temmuz-Aralik-2021-45566

68

(69)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://sherlock.trade.ec.europa.eu/sherlock/viewDoc.do?activityId=101&docId=104537

69

Ref: t22.006603.

(70)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 5.4. szakasz és XXIII. nyilvános melléklet.

70

(71)  Felülvizsgálati kérelem, 3.2. szakasz, 27. oldal és XIV. nyilvános melléklet.

71

(72)  FAOSTAT (https://www.fao.org/faostat/en/#data/FO), 2023. január 5.

72

(73)  Felülvizsgálati kérelem, IX. melléklet.

73

(74)  Market access Map (https://www.macmap.org/en/query/trade-remedies) és Global Trade alert (https://www.globaltradealert.org/data_extraction), 2022. szeptember 19.

74

(75)  Lásd az (EU) 2017/648 tanácsi végrehajtási rendelet (76) preambulumbekezdését.

75

(76)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

76

(77)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

77

---

HATÁROZATOK

| 2023.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 153/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1160 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. május 31.)

az „Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries” (A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről

(az értesítés a C(2023) 3632. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2023. május 4-én kérelem érkezett a Bizottsághoz „A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránt. |
| --- | --- |

(1)

2023. május 4-én kérelem érkezett a Bizottsághoz „A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránt.

| (2) | Ennek a kérelemnek előzményét képezi „A precedens fogalmának tényleges bevezetése az összes uniós ország jogrendszerébe” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti, 2023. február 14-én benyújtott kérelem. |
| --- | --- |

(2)

Ennek a kérelemnek előzményét képezi „A precedens fogalmának tényleges bevezetése az összes uniós ország jogrendszerébe” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti, 2023. február 14-én benyújtott kérelem.

| (3) | 2023. március 8-i levelében (C(2023) 1602 final) a Bizottság az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezői csoportot, hogy a 2023. február 14-én benyújtott, nyilvántartásba vétel iránti kérelem tekintetében teljesülnek az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a), d) és e) pontjában meghatározott nyilvántartásba vételi követelmények, és hogy a rendelet 6. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontja nem alkalmazandó. A Bizottság azonban azt is kifejtette, hogy a kezdeményezés nem felel meg az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése első albekezdésének c) pontjában meghatározott követelménynek, mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikke – amelyre a szervezők kezdeményezésüket alapozták – nem lehet a kezdeményezés által javasolt jogi aktus jogalapja, mivel ez a rendelkezés a határokon átívelő vonatkozású ügyekre korlátozódik. Az EUMSZ 82. cikke sem lehet a kezdeményezésben javasolt jogi aktus jogalapja, mivel a kezdeményezés célkitűzése nyilvánvalóan kívül esik az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott négy területen. Ezenkívül a kezdeményezés által felvetett ügyet nem lehet sem az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott három terület valamelyikébe, sem – az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett – „a büntetőeljárás egyéb (...) külön vonatkozásai” körébe sorolni. A Bizottság arról is tájékoztatta a szervezőket, hogy az EUMSZ 65. cikke, amelyre a kezdeményezésben hivatkoznak, nem releváns ebben az összefüggésben, és hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. és 45. cikke nem ruházza fel a Bizottságot azzal a hatáskörrel, hogy jogi aktusra tegyen javaslatot. A Bizottság ezért az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezőket arról, hogy az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében módosíthatják a kezdeményezést a Bizottság értékelésének figyelembevétele érdekében, vagy fenntarthatják, vagy visszavonhatják az eredeti kezdeményezést. |
| --- | --- |

(3)

2023. március 8-i levelében (C(2023) 1602 final) a Bizottság az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezői csoportot, hogy a 2023. február 14-én benyújtott, nyilvántartásba vétel iránti kérelem tekintetében teljesülnek az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a), d) és e) pontjában meghatározott nyilvántartásba vételi követelmények, és hogy a rendelet 6. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontja nem alkalmazandó. A Bizottság azonban azt is kifejtette, hogy a kezdeményezés nem felel meg az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése első albekezdésének c) pontjában meghatározott követelménynek, mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikke – amelyre a szervezők kezdeményezésüket alapozták – nem lehet a kezdeményezés által javasolt jogi aktus jogalapja, mivel ez a rendelkezés a határokon átívelő vonatkozású ügyekre korlátozódik. Az EUMSZ 82. cikke sem lehet a kezdeményezésben javasolt jogi aktus jogalapja, mivel a kezdeményezés célkitűzése nyilvánvalóan kívül esik az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott négy területen. Ezenkívül a kezdeményezés által felvetett ügyet nem lehet sem az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott három terület valamelyikébe, sem – az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett – „a büntetőeljárás egyéb (...) külön vonatkozásai” körébe sorolni. A Bizottság arról is tájékoztatta a szervezőket, hogy az EUMSZ 65. cikke, amelyre a kezdeményezésben hivatkoznak, nem releváns ebben az összefüggésben, és hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. és 45. cikke nem ruházza fel a Bizottságot azzal a hatáskörrel, hogy jogi aktusra tegyen javaslatot. A Bizottság ezért az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezőket arról, hogy az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében módosíthatják a kezdeményezést a Bizottság értékelésének figyelembevétele érdekében, vagy fenntarthatják, vagy visszavonhatják az eredeti kezdeményezést.

| (4) | A szervezői csoport 2023. május 4-én újra benyújtotta a kezdeményezést. |
| --- | --- |

(4)

A szervezői csoport 2023. május 4-én újra benyújtotta a kezdeményezést.

| (5) | A szervezők szerint a kezdeményezés „olyan nemzeti szintű mechanizmus” bevezetését célozza, amely „garantálja a más tagállamok bíróságai által hozott jogerős bírósági határozatok kölcsönös elismerését” és „az érintett tagállam bíróságai által hozott precedensértékű határozatokra történő hivatkozás lehetőségét”. A javasolt mechanizmus akkor lenne alkalmazandó, ha: „a) az Európai Unió Bíróságának alkalma nyílt az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek értelmezésére;” és „b) a szóban forgó ügy hasonló vagy azonos jogkérdésekkel foglalkozik”. A szervezők úgy ítélik meg, hogy ennek „a mechanizmusnak ténylegesen hozzáférhetőnek kell lennie a peres felek számára, hogy az eljárás bármely szakaszában kérhessék egy másik, az ügyük szempontjából releváns határozat elismerését. A mechanizmusnak bizonyos fokú rugalmasságot is biztosítania kell a »clausula rebus sic stantibus« jogelv figyelembe vétele érdekében, hogy lehetőséget adjon az ítélkezési gyakorlat megváltoztatására, amennyiben egyes alapvető körülmények megváltoztak.” Ezenkívül a szervezők szerint „kötelezettségként kellene előírni a tagállamok számára, hogy a mechanizmus alkalmazásának elmulasztása esetén szabjanak ki hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókat”. |
| --- | --- |

(5)

A szervezők szerint a kezdeményezés „olyan nemzeti szintű mechanizmus” bevezetését célozza, amely „garantálja a más tagállamok bíróságai által hozott jogerős bírósági határozatok kölcsönös elismerését” és „az érintett tagállam bíróságai által hozott precedensértékű határozatokra történő hivatkozás lehetőségét”. A javasolt mechanizmus akkor lenne alkalmazandó, ha: „a) az Európai Unió Bíróságának alkalma nyílt az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek értelmezésére;” és „b) a szóban forgó ügy hasonló vagy azonos jogkérdésekkel foglalkozik”. A szervezők úgy ítélik meg, hogy ennek „a mechanizmusnak ténylegesen hozzáférhetőnek kell lennie a peres felek számára, hogy az eljárás bármely szakaszában kérhessék egy másik, az ügyük szempontjából releváns határozat elismerését. A mechanizmusnak bizonyos fokú rugalmasságot is biztosítania kell a »clausula rebus sic stantibus« jogelv figyelembe vétele érdekében, hogy lehetőséget adjon az ítélkezési gyakorlat megváltoztatására, amennyiben egyes alapvető körülmények megváltoztak.” Ezenkívül a szervezők szerint „kötelezettségként kellene előírni a tagállamok számára, hogy a mechanizmus alkalmazásának elmulasztása esetén szabjanak ki hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókat”.

| (6) | A kezdeményezéshez csatolt melléklet további részleteket tartalmaz a kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről. A dokumentum szerint az „Európai Unió Bírósága és az uniós intézmények több alkalommal is megállapították, hogy egyes uniós országokban a bíróságok az uniós jog alkalmazásakor nem gondoskodnak az egységes és következetes értelmezésről”, és hogy ez a helyzet „aláássa a tagállamoknak az uniós Szerződések előtti egyenlőségét” és „a tagállamokban jogvitát folytató felek közötti esetleges megkülönböztetésekhez vezet, valamint jelentős bizonytalanságokat eredményez az uniós jog nemzeti szintű végrehajtásának módja tekintetében”. A mellékletben a szervezők az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva kifejtik: „a kezdeményezés azt hivatott elérni, hogy megszilárduljon az egységes bírói gyakorlat a tagállamok körében, és ez cél a különböző jogi kultúrák és hagyományok fennmaradásával valósuljon meg”. A dokumentum szerint a javaslat „arányos és szükséges ahhoz, hogy gondoskodni lehessen a jogállamiság védelméről és az uniós jog egységes végrehajtásáról, ugyanis a korábbi ítéletek elismerését biztosító mechanizmus bevezetése olyan intézkedés, amellyel meg lehet őrizni az egyes tagállamok jogi hagyományait és eljárási autonómiáját”. A fentieken túlmenően az egyéneknek lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy „a hasonló vagy azonos helyzetekre vonatkozó precedensekkel összeegyeztethetetlen határozatok felülvizsgálatának mechanizmusához folyamodjanak”. Ezzel összefüggésben a melléklet annak előírását is szorgalmazza, hogy a tagállamok kövessék nyomon, megfelelően alkalmazzák-e a mechanizmust a nemzeti bíróságok, „így ugyanis az uniós jog szerinti kötelezettségek bírósági megsértése esetén hivatkozni lehet az állam felelősségére az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban”. |
| --- | --- |

(6)

A kezdeményezéshez csatolt melléklet további részleteket tartalmaz a kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről. A dokumentum szerint az „Európai Unió Bírósága és az uniós intézmények több alkalommal is megállapították, hogy egyes uniós országokban a bíróságok az uniós jog alkalmazásakor nem gondoskodnak az egységes és következetes értelmezésről”, és hogy ez a helyzet „aláássa a tagállamoknak az uniós Szerződések előtti egyenlőségét” és „a tagállamokban jogvitát folytató felek közötti esetleges megkülönböztetésekhez vezet, valamint jelentős bizonytalanságokat eredményez az uniós jog nemzeti szintű végrehajtásának módja tekintetében”. A mellékletben a szervezők az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva kifejtik: „a kezdeményezés azt hivatott elérni, hogy megszilárduljon az egységes bírói gyakorlat a tagállamok körében, és ez cél a különböző jogi kultúrák és hagyományok fennmaradásával valósuljon meg”. A dokumentum szerint a javaslat „arányos és szükséges ahhoz, hogy gondoskodni lehessen a jogállamiság védelméről és az uniós jog egységes végrehajtásáról, ugyanis a korábbi ítéletek elismerését biztosító mechanizmus bevezetése olyan intézkedés, amellyel meg lehet őrizni az egyes tagállamok jogi hagyományait és eljárási autonómiáját”. A fentieken túlmenően az egyéneknek lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy „a hasonló vagy azonos helyzetekre vonatkozó precedensekkel összeegyeztethetetlen határozatok felülvizsgálatának mechanizmusához folyamodjanak”. Ezzel összefüggésben a melléklet annak előírását is szorgalmazza, hogy a tagállamok kövessék nyomon, megfelelően alkalmazzák-e a mechanizmust a nemzeti bíróságok, „így ugyanis az uniós jog szerinti kötelezettségek bírósági megsértése esetén hivatkozni lehet az állam felelősségére az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban”.

| (7) | A Bizottság értelmezése szerint a módosított kezdeményezés olyan mechanizmus bevezetését célozza, amely garantálja a más tagállamok bíróságai által hozott jogerős bírósági határozatok kölcsönös elismerését és az érintett tagállam bíróságai által hozott precedensértékű nemzeti határozatokra történő támaszkodást. Ez a mechanizmus három feltétel együttes teljesülése esetén lenne alkalmazandó: i. a jogerős bírósági határozat az uniós jog rendelkezéseinek alkalmazásával született; ii. az Európai Unió Bírósága már értelmezte az uniós jog ugyanazon releváns rendelkezéseit, és iii. az érintett ügyre hasonló vagy azonos jogkérdések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság értelmezése szerint a módosított kezdeményezés olyan mechanizmus bevezetését célozza, amely garantálja a más tagállamok bíróságai által hozott jogerős bírósági határozatok kölcsönös elismerését és az érintett tagállam bíróságai által hozott precedensértékű nemzeti határozatokra történő támaszkodást. Ez a mechanizmus három feltétel együttes teljesülése esetén lenne alkalmazandó: i. a jogerős bírósági határozat az uniós jog rendelkezéseinek alkalmazásával született; ii. az Európai Unió Bírósága már értelmezte az uniós jog ugyanazon releváns rendelkezéseit, és iii. az érintett ügyre hasonló vagy azonos jogkérdések vonatkoznak.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Unió a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyek tekintetében igazságügyi együttműködést alakít ki, amely a bírósági és bíróságon kívüli határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapul. Ez az együttműködés magában foglalhat olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére irányulnak. Ezen túlmenően az EUMSZ 81. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapít meg – különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges –, biztosítandó a bírósági és bíróságon kívüli ügyekben hozott határozatok tagállamok közötti kölcsönös elismerését és azok végrehajtását. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Unió a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyek tekintetében igazságügyi együttműködést alakít ki, amely a bírósági és bíróságon kívüli határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapul. Ez az együttműködés magában foglalhat olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére irányulnak. Ezen túlmenően az EUMSZ 81. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapít meg – különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges –, biztosítandó a bírósági és bíróságon kívüli ügyekben hozott határozatok tagállamok közötti kölcsönös elismerését és azok végrehajtását.

| (9) | Hasonlóképpen, az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdése, amely a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozik, előírja, hogy az ilyen együttműködés a bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapul, és magában foglalja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítését az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdésében és az EUMSZ 83. cikkében említett területeken. Az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében az Európai Parlament és a Tanács intézkedéseket fogad el a bírósági ítéletek és határozatok valamennyi formájának az Unió egész területén történő elismerését biztosító szabályok és eljárások megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(9)

Hasonlóképpen, az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdése, amely a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozik, előírja, hogy az ilyen együttműködés a bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapul, és magában foglalja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítését az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdésében és az EUMSZ 83. cikkében említett területeken. Az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében az Európai Parlament és a Tanács intézkedéseket fogad el a bírósági ítéletek és határozatok valamennyi formájának az Unió egész területén történő elismerését biztosító szabályok és eljárások megállapítása céljából.

| (10) | Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés célja a kölcsönös elismerés fogalmának bevezetése bizonyos feltételekkel olyan esetekben, amelyek az uniós jog rendelkezéseinek alkalmazását teszik szükségessé, a Bizottság úgy tekinti, hogy a kezdeményezés célja az EUMSZ 81. és 82. cikkének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés célja a kölcsönös elismerés fogalmának bevezetése bizonyos feltételekkel olyan esetekben, amelyek az uniós jog rendelkezéseinek alkalmazását teszik szükségessé, a Bizottság úgy tekinti, hogy a kezdeményezés célja az EUMSZ 81. és 82. cikkének hatálya alá tartozik.

| (11) | A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

(11)

A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő.

| (12) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e. |
| --- | --- |

(12)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e.

| (13) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és kijelölte a kapcsolattartó személyeket az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(13)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és kijelölte a kapcsolattartó személyeket az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban.

| (14) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(14)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (15) | Az „Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries” („A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe”) elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. |
| --- | --- |

(15)

Az „Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries” („A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe”) elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni.

| (16) | Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját, |
| --- | --- |

(16)

Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries” („A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe”) elnevezésű kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

2. cikk

E határozat címzettje az „Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries” („A precedens fogalmának tényleges bevezetése az uniós országok jogrendszerébe”) elnevezésű polgári kezdeményezés szervezőinek csoportja, amelyet kapcsolattartó személyként Marius PIȚIGOI és Mihaela-Roxana GODINAC képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 31-én.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

---