# Europos Sąjungos L 157/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 157 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. birželio 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 157

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. birželio 20d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1182 dėl specialiųjų taisyklių, susijusių su žmonėms skirtais vaistais, numatomais pateikti Šiaurės Airijos rinkai, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1182 dėl specialiųjų taisyklių, susijusių su žmonėms skirtais vaistais, numatomais pateikti Šiaurės Airijos rinkai, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB (
  1
  )

1

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. birželio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1183, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 1183/2005 dėl ribojamųjų priemonių, taikomų atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje | 8 |
| | * | 2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/1184, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 papildoma Sąjungos metodika, kurioje išdėstytos išsamios nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių taisyklės | 11 |
| | * | 2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/1185, kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 | 20 |
| | * | 2023 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1186, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Kullings kalvdans (SGN)) | 34 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1187 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotinimui ir veiksmingam įgyvendinimui | 35 |
| | * | 2023 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1188, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/386/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą | 46 |
| | * | 2023 m. birželio 19 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2023/1189, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2010/788/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje | 47 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2023 m. birželio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1183, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 1183/2005 dėl ribojamųjų priemonių, taikomų atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje

8

*

2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/1184, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 papildoma Sąjungos metodika, kurioje išdėstytos išsamios nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių taisyklės

11

*

2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/1185, kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001

20

*

2023 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1186, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Kullings kalvdans (SGN))

34

SPRENDIMAI

*

2023 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1187 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotinimui ir veiksmingam įgyvendinimui

35

*

2023 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1188, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/386/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą

46

*

2023 m. birželio 19 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2023/1189, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2010/788/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/1182

2023 m. birželio 14 d.

dėl specialiųjų taisyklių, susijusių su žmonėms skirtais vaistais, numatomais pateikti Šiaurės Airijos rinkai, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį ir 168 straipsnio 4 dalies c punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) Sąjungos vardu sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2020/135 (3) ir įsigaliojo 2020 m. vasario 1 d. Susitarimo dėl išstojimo 126 straipsnyje nurodytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo pagal Susitarimo dėl išstojimo 127 straipsnį Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje toliau taikyta Sąjungos teisė, baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) Sąjungos vardu sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2020/135 (3) ir įsigaliojo 2020 m. vasario 1 d. Susitarimo dėl išstojimo 126 straipsnyje nurodytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo pagal Susitarimo dėl išstojimo 127 straipsnį Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje toliau taikyta Sąjungos teisė, baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Protokolas dėl Airijos ir Šiaurės Airijos (toliau – Protokolas) yra neatskiriama Susitarimo dėl išstojimo dalis; |
| --- | --- |

(2)

Protokolas dėl Airijos ir Šiaurės Airijos (toliau – Protokolas) yra neatskiriama Susitarimo dėl išstojimo dalis;

| (3) | Jungtinei Karalystei, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir jos teritorijoje šio Protokolo 2 priede nustatytomis sąlygomis taikomos tame priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos. Į tą sąrašą yra įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004 (5). Todėl reikalaujama, kad Šiaurės Airijos rinkai pateikiami vaistai atitiktų tas Sąjungos teisės nuostatas; |
| --- | --- |

(3)

Jungtinei Karalystei, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir jos teritorijoje šio Protokolo 2 priede nustatytomis sąlygomis taikomos tame priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos. Į tą sąrašą yra įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004 (5). Todėl reikalaujama, kad Šiaurės Airijos rinkai pateikiami vaistai atitiktų tas Sąjungos teisės nuostatas;

| (4) | Direktyvoje 2001/83/EB nustatytos taisyklės dėl žmonėms skirtų vaistų, o Reglamente (EB) Nr. 726/2004 nustatyta žmonėms skirtų vaistų Sąjungos leidimų išdavimo tvarka; |
| --- | --- |

(4)

Direktyvoje 2001/83/EB nustatytos taisyklės dėl žmonėms skirtų vaistų, o Reglamente (EB) Nr. 726/2004 nustatyta žmonėms skirtų vaistų Sąjungos leidimų išdavimo tvarka;

| (5) | siekiant atsižvelgti į ypatingą Šiaurės Airijos padėtį, tikslinga priimti specialiąsias taisykles, susijusias su žmonėms skirtų vaistų pateikimu Šiaurės Airijos rinkai; |
| --- | --- |

(5)

siekiant atsižvelgti į ypatingą Šiaurės Airijos padėtį, tikslinga priimti specialiąsias taisykles, susijusias su žmonėms skirtų vaistų pateikimu Šiaurės Airijos rinkai;

| (6) | tikslinga paaiškinti, kad Protokolo 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos turėtų būti taikomos žmonėms skirtiems vaistams, kuriuos ketinama pateikti Šiaurės Airijos rinkai, nebent šiame reglamente būtų nustatytos specialiosios taisyklės. Jei taikomos specialiosios šio reglamento taisyklės ir jei jos ir Protokolo 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos nedera, pirmenybė turėtų būti teikiama toms specialiosioms šio reglamento taisyklėms; |
| --- | --- |

(6)

tikslinga paaiškinti, kad Protokolo 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos turėtų būti taikomos žmonėms skirtiems vaistams, kuriuos ketinama pateikti Šiaurės Airijos rinkai, nebent šiame reglamente būtų nustatytos specialiosios taisyklės. Jei taikomos specialiosios šio reglamento taisyklės ir jei jos ir Protokolo 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos nedera, pirmenybė turėtų būti teikiama toms specialiosioms šio reglamento taisyklėms;

| (7) | be to, svarbu užtikrinti, kad dėl šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių taikymo nekiltų didesnė rizika visuomenės sveikatai vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(7)

be to, svarbu užtikrinti, kad dėl šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių taikymo nekiltų didesnė rizika visuomenės sveikatai vidaus rinkoje;

| (8) | į specialiąsias taisykles turėtų būti įtrauktas draudimas vaizduoti Direktyvoje 2001/83/EB nurodytas apsaugos priemones ant žmonėms skirtų vaistų, kuriuos ketinama pateikti Šiaurės Airijos rinkai, išorinės pakuotės arba, jei išorinės pakuotės nėra, ant pirminės pakuotės ir draudimas pateikti Šiaurės Airijos rinkai naujus ir naujoviškus vaistus, kuriems suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004. Be to, specialios taisyklės turėtų apimti tam tikrus reikalavimus dėl Šiaurės Airijos rinkai numatomų pateikti žmonėms skirtų vaistų ženklinimo. Todėl Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/161 (6) neturėtų būti taikomas Šiaurės Airijos rinkai numatomiems pateikti žmonėms skirtiems vaistams; |
| --- | --- |

(8)

į specialiąsias taisykles turėtų būti įtrauktas draudimas vaizduoti Direktyvoje 2001/83/EB nurodytas apsaugos priemones ant žmonėms skirtų vaistų, kuriuos ketinama pateikti Šiaurės Airijos rinkai, išorinės pakuotės arba, jei išorinės pakuotės nėra, ant pirminės pakuotės ir draudimas pateikti Šiaurės Airijos rinkai naujus ir naujoviškus vaistus, kuriems suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004. Be to, specialios taisyklės turėtų apimti tam tikrus reikalavimus dėl Šiaurės Airijos rinkai numatomų pateikti žmonėms skirtų vaistų ženklinimo. Todėl Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/161 (6) neturėtų būti taikomas Šiaurės Airijos rinkai numatomiems pateikti žmonėms skirtiems vaistams;

| (9) | jeigu tai nauji ir naujoviški vaistai, Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę leisti pateikti tuos vaistus Šiaurės Airijos rinkai, jei bus įvykdytos tam tikros sąlygos, būtent, kad leidimas suteikiamas pagal Jungtinės Karalystės teisę ir kad vaistai pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal Jungtinės Karalystės kompetentingų institucijų suteikto leidimo sąlygas, kad tie vaistai atitinka tam tikrus ženklinimo reikalavimus ir, kad Jungtinė Karalystė pateikė rašytines garantijas Komisijai; |
| --- | --- |

(9)

jeigu tai nauji ir naujoviški vaistai, Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę leisti pateikti tuos vaistus Šiaurės Airijos rinkai, jei bus įvykdytos tam tikros sąlygos, būtent, kad leidimas suteikiamas pagal Jungtinės Karalystės teisę ir kad vaistai pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal Jungtinės Karalystės kompetentingų institucijų suteikto leidimo sąlygas, kad tie vaistai atitinka tam tikrus ženklinimo reikalavimus ir, kad Jungtinė Karalystė pateikė rašytines garantijas Komisijai;

| (10) | be to, turėtų būti nustatytos tinkamos Sąjungos apsaugos priemonės siekiant užtikrinti, kad specialiųjų taisyklių taikymas nedidintų pavojaus visuomenės sveikatai vidaus rinkoje. Tokios apsaugos priemonės turėtų apimti nuolatinę Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos vykdomą žmonėms skirtų vaistų, kuriems taikomos specialiosios šiame reglamente nustatytos taisyklės, pateikimo Šiaurės Airijos rinkai stebėseną ir visišką draudimą įvežti į valstybę narę ar pateikti jos rinkai vaistus, kuriems taikomos šiame reglamente nustatytos specialiosios taisyklės; |
| --- | --- |

(10)

be to, turėtų būti nustatytos tinkamos Sąjungos apsaugos priemonės siekiant užtikrinti, kad specialiųjų taisyklių taikymas nedidintų pavojaus visuomenės sveikatai vidaus rinkoje. Tokios apsaugos priemonės turėtų apimti nuolatinę Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos vykdomą žmonėms skirtų vaistų, kuriems taikomos specialiosios šiame reglamente nustatytos taisyklės, pateikimo Šiaurės Airijos rinkai stebėseną ir visišką draudimą įvežti į valstybę narę ar pateikti jos rinkai vaistus, kuriems taikomos šiame reglamente nustatytos specialiosios taisyklės;

| (11) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų sustabdytas kai kurių arba visų šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių taikymas, jei yra įrodymų, kad Jungtinė Karalystė nesiima tinkamų priemonių kovoti su sunkiais ar pakartotinais tų specialiųjų taisyklių pažeidimais. Tokiam atvejui tikslinga numatyti oficialų informavimo ir konsultavimosi mechanizmą ir aiškius terminus, kurių laikydamasi Komisija turėtų imtis veiksmų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (7) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(11)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų sustabdytas kai kurių arba visų šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių taikymas, jei yra įrodymų, kad Jungtinė Karalystė nesiima tinkamų priemonių kovoti su sunkiais ar pakartotinais tų specialiųjų taisyklių pažeidimais. Tokiam atvejui tikslinga numatyti oficialų informavimo ir konsultavimosi mechanizmą ir aiškius terminus, kurių laikydamasi Komisija turėtų imtis veiksmų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (7) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (12) | kai sustabdomas žmonėms skirtų vaistų pateikimo Šiaurės Airijos rinkai specialiųjų taisyklių taikymas, tokiems vaistams vėl turėtų būti taikomos atitinkamos Protokolo 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos; |
| --- | --- |

(12)

kai sustabdomas žmonėms skirtų vaistų pateikimo Šiaurės Airijos rinkai specialiųjų taisyklių taikymas, tokiems vaistams vėl turėtų būti taikomos atitinkamos Protokolo 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos;

| (13) | siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir greitai reaguojama į padidėjusį pavojų visuomenės sveikatai, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė Komisijai priimti deleguotuosius aktus pagal skubos procedūrą; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir greitai reaguojama į padidėjusį pavojų visuomenės sveikatai, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė Komisijai priimti deleguotuosius aktus pagal skubos procedūrą;

| (14) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(14)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (15) | tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį šiame reglamente nustatytos specialiosios taisyklės būtų taikomos žmonėms skirtiems vaistams, kurie jau yra Šiaurės Airijos rinkoje; |
| --- | --- |

(15)

tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį šiame reglamente nustatytos specialiosios taisyklės būtų taikomos žmonėms skirtiems vaistams, kurie jau yra Šiaurės Airijos rinkoje;

| (16) | priėmus šį reglamentą, Direktyva 2001/83/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(16)

priėmus šį reglamentą, Direktyva 2001/83/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos specialiosios taisyklės dėl žmonėms skirtų vaistų, numatytų pateikti Šiaurės Airijos rinkai pagal Direktyvos 2001/83/EB 6 straipsnį.

2.   Šiuo reglamentu taip pat nustatomos šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių taikymo sustabdymo taisyklės.

3.   Vaistų, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, pateikimui Šiaurės Airijos rinkai taikomos Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos (toliau – Protokolas) 2 priede išvardytos Sąjungos teisės nuostatos, nebent šiame reglamente būtų nustatytos specialiosios taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 2 straipsnyje, įskaitant Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnyje pateiktas terminų apibrėžtis.

3 straipsnis

Specialiosios taisyklės dėl vaistų, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje

1.   Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, kompetentingos institucijos gali leisti didmeninio platinimo leidimo turėtojams, neturintiems atitinkamo gamybos leidimo, importuoti į Šiaurės Airiją vaistus, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, iš kitų Jungtinės Karalystės dalių, jei tenkinamos Direktyvos 2001/83/EB 40 straipsnio 1a dalies pirmos pastraipos a–d punktuose nustatytos sąlygos.

2.   Direktyvos 2001/83/EB 54 straipsnio o punkte nurodytų apsaugos priemonių neturi būti ant vaistų, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, išorinės pakuotės arba, jei išorinės pakuotės nėra, ant pirminės pakuotės.

3.   Jei ant vaisto, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, yra Direktyvos 2001/83/EB 54 straipsnio o punkte nurodytos apsaugos priemonės, tos priemonės visiškai pašalinamos arba uždengiamos.

4.   Direktyvos 2001/83/EB 48 straipsnyje nurodytas kvalifikuotas asmuo vaisto, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, atveju užtikrina, kad ant vaisto pakuotės nebūtų pritvirtintos tos direktyvos 54 straipsnio o punkte nurodytos apsaugos priemonės.

5.   Didmeninio platinimo leidimo turėtojai neprivalo:

| a) | patikrinti vaistų, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, pagal Direktyvos 2001/83/EB 80 straipsnio pirmos pastraipos ca punktą; |
| --- | --- |

a)

patikrinti vaistų, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, pagal Direktyvos 2001/83/EB 80 straipsnio pirmos pastraipos ca punktą;

| b) | saugoti Direktyvos 2001/83/EB 80 straipsnio pirmos pastraipos e punkto paskutinėje įtraukoje nurodytos informacijos duomenis. |
| --- | --- |

b)

saugoti Direktyvos 2001/83/EB 80 straipsnio pirmos pastraipos e punkto paskutinėje įtraukoje nurodytos informacijos duomenis.

6.   Prie visų vaistų, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, tiekiamų asmeniui, turinčiam leidimą arba teisę tiekti vaistus visuomenei, kaip nurodyta Direktyvos 2001/83/EB 82 straipsnyje, Jungtinės Karalystės, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, atveju, įgaliotasis didmenininkas neprivalo pridėti dokumento, leidžiančio patikrinti vaistų partijos numerį pagal tos direktyvos 82 straipsnio pirmos pastraipos paskutinę įtrauką.

4 straipsnis

Specialiosios taisyklės, taikomos vaistams, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, priklausantiems Reglamento (EB) Nr. 726/2004 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytoms kategorijoms

1.   Vaistas, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, kuris priklauso Reglamento (EB) Nr. 726/2004 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytoms kategorijoms ir kurio rinkodaros leidimas suteiktas pagal to reglamento 10 straipsnį, Šiaurės Airijos rinkai nepateikiamas.

2.   Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, vaistas, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, kuris priklauso Reglamento (EB) Nr. 726/2004 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytoms kategorijoms, gali būti pateiktas Šiaurės Airijos rinkai, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos leido pateikti vaistą rinkai pagal Jungtinės Karalystės teisę ir pagal jų suteikto leidimo sąlygas; |
| --- | --- |

a)

Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos leido pateikti vaistą rinkai pagal Jungtinės Karalystės teisę ir pagal jų suteikto leidimo sąlygas;

| b) | atitinkamas vaistas yra paženklintas pagal šio reglamento 5 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

atitinkamas vaistas yra paženklintas pagal šio reglamento 5 straipsnį;

| c) | Jungtinė Karalystė Komisijai suteikė rašytines garantijas pagal šio reglamento 8 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

Jungtinė Karalystė Komisijai suteikė rašytines garantijas pagal šio reglamento 8 straipsnį.

5 straipsnis

Vaistams, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, taikomos specialiosios taisyklės dėl ženklinimo reikalavimų

Vaistai, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, ženklinami atskira etikete, kuri atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | ji pritvirtinama prie vaisto pakuotės gerai matomoje vietoje taip, kad būtų lengvai įžiūrima, aiškiai įskaitoma ir nenutrinama; ji jokiu būdu neturi būti paslėpta, neryški, užgožta arba uždengta kitais įrašais ar piešiniais arba kita įterpta medžiaga; |
| --- | --- |

a)

ji pritvirtinama prie vaisto pakuotės gerai matomoje vietoje taip, kad būtų lengvai įžiūrima, aiškiai įskaitoma ir nenutrinama; ji jokiu būdu neturi būti paslėpta, neryški, užgožta arba uždengta kitais įrašais ar piešiniais arba kita įterpta medžiaga;

| b) | joje nurodomi žodžiai: „UK only“. |
| --- | --- |

b)

joje nurodomi žodžiai: „UK only“.

6 straipsnis

Vaistų, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, stebėsena

Jungtinės Karalystės kompetentinga institucija nuolat stebi, kaip Šiaurės Airijos rinkai pateikiami vaistai, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, ir ar veiksmingai laikomasi 3, 4 ir 5 straipsniuose nustatytų specialiųjų taisyklių.

7 straipsnis

Draudimas įvežti vaistus, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, į valstybę narę arba pateikti jos rinkai

1.   Vaistai, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, negali būti vežami iš Šiaurės Airijos į valstybę narę arba pateikiami valstybės narės rinkai.

2.   Jei nesilaikoma šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių, valstybės narės taiko veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.

8 straipsnis

Jungtinės Karalystės pateikiamos rašytinės garantijos Komisijai

Jungtinė Karalystė pateikia Komisijai rašytines garantijas, kad vaistų, kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, pateikimas rinkai nepadidins pavojaus visuomenės sveikatai vidaus rinkoje ir kad tokie vaistai nebus vežami į valstybę narę, įskaitant garantijas, kad:

| a) | ekonominės veiklos vykdytojai laikosi 5 straipsnyje nustatytų ženklinimo reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

ekonominės veiklos vykdytojai laikosi 5 straipsnyje nustatytų ženklinimo reikalavimų;

| b) | vykdoma veiksminga 3, 4 ir 5 straipsniuose nustatytų specialiųjų taisyklių stebėsena, vykdymo užtikrinimas ir kontrolė, be kita ko, atliekant patikrinimus ir auditą. |
| --- | --- |

b)

vykdoma veiksminga 3, 4 ir 5 straipsniuose nustatytų specialiųjų taisyklių stebėsena, vykdymo užtikrinimas ir kontrolė, be kita ko, atliekant patikrinimus ir auditą.

9 straipsnis

3, 4 ir 5 straipsniuose nustatytų specialiųjų taisyklių taikymo sustabdymas

1.   Komisija nuolat stebi, kaip Jungtinė Karalystė taiko 3, 4 ir 5 straipsniuose nustatytas specialiąsias taisykles.

2.   Jei yra įrodymų, kad Jungtinė Karalystė nesiima tinkamų priemonių kovoti su sunkiais ar pakartotiniais 3, 4 ir 5 straipsniuose nustatytų specialiųjų taisyklių pažeidimais, Komisija apie tai raštu praneša Jungtinei Karalystei.

Tris mėnesius po rašytinio pranešimo, nurodyto pirmoje pastraipoje, datos Komisija pradeda konsultacijas su Jungtine Karalyste, kad ištaisytų padėtį, dėl kurios buvo pateiktas tas rašytinis pranešimas. Pagrįstais atvejais Komisija tą laikotarpį gali pratęsti tolesniems trims mėnesiams.

3.   Jeigu padėtis, dėl kurios buvo pateiktas šio straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas rašytinis pranešimas, neištaisoma per šio straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 10 ir 11 straipsnius priimti deleguotąjį aktą, kuriuo papildomas šis reglamentas, nurodant šio straipsnio 1 dalyje numatytas specialiąsias taisykles, kurių taikymas laikinai ir visam laikui sustabdomas.

4.   Jei pagal šio straipsnio 3 dalį priimamas deleguotasis aktas, 3, 4 ir 5 straipsnių specialiosios taisyklės, kaip nurodyta tame deleguotajame akte, nebetaikomos nuo pirmos kito mėnesio po to deleguotojo akto įsigaliojimo dienos.

5.   Ištaisius padėtį, dėl kurios pagal šio straipsnio 3 dalį buvo priimtas deleguotasis aktas, Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 10 ir 11 straipsnius, kuriuo papildomas šis reglamentas, nurodant tas 3, 4 ir 5 straipsnių sustabdytas specialiąsias taisykles, kurios vėl pradedamos taikyti.

6.   Jei deleguotasis aktas buvo priimtas pagal šio straipsnio 5 dalį, 3, 4 ir 5 straipsnių specialiosios taisyklės, kaip nurodyta tame deleguotajame akte, vėl pradedamos taikyti nuo pirmos kito mėnesio to deleguotojo akto įsigaliojimo dienos.

10 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 14 straipsnyje nurodytos taikymo pradžios datos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

11 straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10 straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

12 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl apsaugos priemonių reikalavimų

Vaistus, kurie buvo teisėtai pateikti Šiaurės Airijos rinkai iki 14 straipsnyje nurodytos taikymo pradžios datos ir kurie po tos datos nebuvo perpakuoti arba iš naujo paženklinti, galima toliau tiekti Šiaurės Airijos rinkai iki jų galiojimo pabaigos datos, nereikalaujant, kad jie atitiktų 3, 4 ir 5 straipsnyje nustatytas specialiąsias taisykles.

13 straipsnis

Direktyvos 2001/83/EB dalinis pakeitimas

Direktyvos 2001/83/EB 5a straipsnis išbraukiamas nuo šio reglamento 14 straipsnyje nurodytos taikymo pradžios datos.

14 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2025 m. sausio 1 d., jei Jungtinė Karalystė pateikė 8 straipsnyje nurodytas rašytines garantijas ir jei Komisija iki pirmiau minėtos datos paskelbė šio straipsnio penktoje pastraipoje nurodytą pranešimą.

Jei tos rašytinės garantijos pateikiamos anksčiau nei 2025 m. sausio 1 d. arba vėliau, šis reglamentas taikomas nuo pirmos mėnesio, einančio po mėnesio, kurį Jungtinė Karalystė pateikė tas rašytines garantijas, dienos.

Per vieną mėnesį po tų rašytinių garantijų gavimo dienos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą kartu su tų rašytinių garantijų įvertinimu.

Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kuriame nurodo datą, nuo kurios taikomas šis reglamentas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. birželio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. ROSWALL

---

(1)  
  2023 m. balandžio 27 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2023 m. gegužės 9 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/135 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo (OL L 29, 2020 1 31, p. 1).

3

(4)  
  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

4

(5)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Sąjungos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).

5

(6)  
  2015 m. spalio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/161, kuriuo nustatomos išsamios apsaugos priemonių ant žmonėms skirtų vaistų pakuotės naudojimo taisyklės ir taip papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB (OL L 32, 2016 2 9, p. 1).

6

(7)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

7

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/8

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/1183

2023 m. birželio 19 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 1183/2005 dėl ribojamųjų priemonių, taikomų atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005 dėl ribojamųjų priemonių, taikomų atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1183/2005; |
| --- | --- |

(1)

2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1183/2005;

| (2) | atsižvelgiant į Bendrojo Teismo priimtus sprendimus bylose T-93/22 (2) ir T-94/22 (3), iš Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 Ia priede pateikto fizinių ar juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų sąrašo turėtų būti išbraukti du įrašai; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į Bendrojo Teismo priimtus sprendimus bylose T-93/22 (2) ir T-94/22 (3), iš Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 Ia priede pateikto fizinių ar juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų sąrašo turėtų būti išbraukti du įrašai;

| (3) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1183/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1183/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 Ia priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2023 m. birželio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. BUSCH

---

(1)  
  OL L 193, 2005 7 23, p. 1.

1

(2)  
  2023 m. kovo 8 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Ramazani Shadary prieš Tarybą, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

Ramazani Shadary prieš Tarybą

(3)  
  2023 m. kovo 8 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Mutondo prieš Tarybą, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

Mutondo prieš Tarybą

---

PRIEDAS

Iš Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 Ia priedo A skirsnyje („Asmenys“) pateikto sąrašo išbraukiami šie įrašai:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

Emmanuel Ramazani SHADARY;

| 9. | Kalev MUTONDO“. |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO“.

---

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/11

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2023/1184

2023 m. vasario 10 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 papildoma Sąjungos metodika, kurioje išdėstytos išsamios nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 27 straipsnio 3 dalies septintą pastraipą,

kadangi:

| (1) | siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį sektoriuose, kuriuose, kaip manoma, ilguoju laikotarpiu turėtų būti naudojamas dujinis ir skystasis kuras (pavyzdžiui, jūrų ir aviacijos transporto sektoriuose), svarbus vaidmuo tenka iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui. Būtina nustatyti Sąjungos metodiką, kurioje būtų išdėstytos išsamios taisyklės dėl elektros energijos, kuri turi būti naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui gaminti, kad jį būtų galima laikyti tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintu kuru. Šiuo tikslu, atsižvelgiant į Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus bendrus aplinkos apsaugos tikslus, būtina nustatyti aiškias objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais grindžiamas taisykles. Naudojant elektros energiją pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis kuras paprastai laikomas pagamintu iš atsinaujinančiųjų išteklių tik tuo atveju, kai jam gaminti naudojama elektros energija pati yra pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių. Tokia atsinaujinančiųjų išteklių energija gali būti tiekiama iš įrenginio, kuris yra tiesiogiai prijungtas prie nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio (paprastai elektrolizerio), arba tiesiai iš tinklo; |
| --- | --- |

(1)

siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį sektoriuose, kuriuose, kaip manoma, ilguoju laikotarpiu turėtų būti naudojamas dujinis ir skystasis kuras (pavyzdžiui, jūrų ir aviacijos transporto sektoriuose), svarbus vaidmuo tenka iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui. Būtina nustatyti Sąjungos metodiką, kurioje būtų išdėstytos išsamios taisyklės dėl elektros energijos, kuri turi būti naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui gaminti, kad jį būtų galima laikyti tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintu kuru. Šiuo tikslu, atsižvelgiant į Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus bendrus aplinkos apsaugos tikslus, būtina nustatyti aiškias objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais grindžiamas taisykles. Naudojant elektros energiją pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis kuras paprastai laikomas pagamintu iš atsinaujinančiųjų išteklių tik tuo atveju, kai jam gaminti naudojama elektros energija pati yra pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių. Tokia atsinaujinančiųjų išteklių energija gali būti tiekiama iš įrenginio, kuris yra tiesiogiai prijungtas prie nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio (paprastai elektrolizerio), arba tiesiai iš tinklo;

| (2) | beveik viso iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro energinė vertė grindžiama iš atsinaujinančiųjų išteklių elektrolizės būdu pagaminto vandenilio energine verte. Vandenilio, kuris gaminamas naudojant iš iškastinio kuro gautą elektros energiją, taršos intensyvumas yra gerokai didesnis už vandenilio, kuris gaminamas iš gamtinių dujų taikant tradicinius procesus. Todėl svarbu užtikrinti, kad elektros energijos poreikis nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti būtų tenkinamas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją. Rusijai pradėjus invaziją į Ukrainą, Sąjungos poreikis greitai pereiti prie švarios energijos ir sumažinti savo priklausomybę nuo iškastinio kuro importo tapo dar aiškesnis ir didesnis. Komunikate „RepowerEU“ (2) Komisija išdėstė savo strategiją, pagal kurią ES turėtų tapti nepriklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro gerokai iki dešimtmečio pabaigos. Svarbus vaidmuo siekiant šio tikslo ir apskritai mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro importo tenka iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui. Todėl nustatytini kriterijai taip pat bus svarbūs norint išvengti situacijos, kai gaminant vandenilį (kuris yra būtinas iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas nebiologinės kilmės transporto kuras) naudojamos elektros energijos poreikiui patenkinti būtų importuojama daugiau iškastinio kuro iš Rusijos; |
| --- | --- |

(2)

beveik viso iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro energinė vertė grindžiama iš atsinaujinančiųjų išteklių elektrolizės būdu pagaminto vandenilio energine verte. Vandenilio, kuris gaminamas naudojant iš iškastinio kuro gautą elektros energiją, taršos intensyvumas yra gerokai didesnis už vandenilio, kuris gaminamas iš gamtinių dujų taikant tradicinius procesus. Todėl svarbu užtikrinti, kad elektros energijos poreikis nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti būtų tenkinamas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją. Rusijai pradėjus invaziją į Ukrainą, Sąjungos poreikis greitai pereiti prie švarios energijos ir sumažinti savo priklausomybę nuo iškastinio kuro importo tapo dar aiškesnis ir didesnis. Komunikate „RepowerEU“ (2) Komisija išdėstė savo strategiją, pagal kurią ES turėtų tapti nepriklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro gerokai iki dešimtmečio pabaigos. Svarbus vaidmuo siekiant šio tikslo ir apskritai mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro importo tenka iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui. Todėl nustatytini kriterijai taip pat bus svarbūs norint išvengti situacijos, kai gaminant vandenilį (kuris yra būtinas iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas nebiologinės kilmės transporto kuras) naudojamos elektros energijos poreikiui patenkinti būtų importuojama daugiau iškastinio kuro iš Rusijos;

| (3) | šiame reglamente nustatytos taisyklės turėtų būti taikomos neatsižvelgiant į tai, ar nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras gaminamas Sąjungos teritorijoje, ar už jos ribų. Kai daroma nuoroda į prekybos zoną ir atsiskaitymo už disbalansą laikotarpį (šios Sąjungoje vartojamos sąvokos yra vartojamos ne visose kitose šalyse), tikslinga leisti trečiųjų valstybių kuro gamintojams remtis lygiavertėmis sąvokomis, jei dėl to vis tiek pasiekiamas šio reglamento tikslas, o nuostatai įgyvendinti pasirenkama panašiausia atitinkamoje trečiojoje valstybėje vartojama sąvoka. Prekybos zonų atveju tai galėtų būti panašios rinkos reguliavimo taisyklės, fizinės elektros tinklo charakteristikos, visų pirma sujungimo lygis, arba kraštutiniu atveju – šalis; |
| --- | --- |

(3)

šiame reglamente nustatytos taisyklės turėtų būti taikomos neatsižvelgiant į tai, ar nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras gaminamas Sąjungos teritorijoje, ar už jos ribų. Kai daroma nuoroda į prekybos zoną ir atsiskaitymo už disbalansą laikotarpį (šios Sąjungoje vartojamos sąvokos yra vartojamos ne visose kitose šalyse), tikslinga leisti trečiųjų valstybių kuro gamintojams remtis lygiavertėmis sąvokomis, jei dėl to vis tiek pasiekiamas šio reglamento tikslas, o nuostatai įgyvendinti pasirenkama panašiausia atitinkamoje trečiojoje valstybėje vartojama sąvoka. Prekybos zonų atveju tai galėtų būti panašios rinkos reguliavimo taisyklės, fizinės elektros tinklo charakteristikos, visų pirma sujungimo lygis, arba kraštutiniu atveju – šalis;

| (4) | vandenilio sektorius, jo vertės grandinė ir rinka dar tik formuojasi, todėl planuojant ir statant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančius įrenginius ir nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančius įrenginius dažnai labai uždelsiamas leidimų išdavimo procesas arba susiduriama su kitomis nenumatytomis kliūtimis, nors ir buvo numatyta, kad tie įrenginiai pradės veikti tuo pačiu metu. Todėl praktiniais sumetimais, siekiant nustatyti, ar elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys pradėjo veikti po nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio, ar tuo pačiu metu, tikslinga atsižvelgti į ne ilgesnį kaip 36 mėnesių laikotarpį. Jei atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti gaunama tiesiogiai prisijungus prie ją gaminančio įrenginio, kuris nėra prijungtas prie tinklo, tai rodo, kad elektros energija yra pagaminta tame įrenginyje. Tačiau jei elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys ir vandenilį gaminantis įrenginys yra ne tik tiesiogiai sujungti tarpusavyje, bet ir prijungti prie tinklo, reikėtų įrodyti, kad vandeniliui gaminti reikiama elektros energija yra gaunama tiesiogiai prisijungus prie įrenginio. Įrenginys, iš kurio vandeniliui gaminti reikiama elektros energija gaunama tiesiogiai, turėtų pastoviai tiekti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją. Jei jo tiekiama elektros energija nėra pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių, gautas vandenilis neturėtų būti laikomas atsinaujinančiųjų išteklių vandeniliu; |
| --- | --- |

(4)

vandenilio sektorius, jo vertės grandinė ir rinka dar tik formuojasi, todėl planuojant ir statant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančius įrenginius ir nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančius įrenginius dažnai labai uždelsiamas leidimų išdavimo procesas arba susiduriama su kitomis nenumatytomis kliūtimis, nors ir buvo numatyta, kad tie įrenginiai pradės veikti tuo pačiu metu. Todėl praktiniais sumetimais, siekiant nustatyti, ar elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys pradėjo veikti po nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio, ar tuo pačiu metu, tikslinga atsižvelgti į ne ilgesnį kaip 36 mėnesių laikotarpį. Jei atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti gaunama tiesiogiai prisijungus prie ją gaminančio įrenginio, kuris nėra prijungtas prie tinklo, tai rodo, kad elektros energija yra pagaminta tame įrenginyje. Tačiau jei elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys ir vandenilį gaminantis įrenginys yra ne tik tiesiogiai sujungti tarpusavyje, bet ir prijungti prie tinklo, reikėtų įrodyti, kad vandeniliui gaminti reikiama elektros energija yra gaunama tiesiogiai prisijungus prie įrenginio. Įrenginys, iš kurio vandeniliui gaminti reikiama elektros energija gaunama tiesiogiai, turėtų pastoviai tiekti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją. Jei jo tiekiama elektros energija nėra pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių, gautas vandenilis neturėtų būti laikomas atsinaujinančiųjų išteklių vandeniliu;

| (5) | prekybos zonose, kuriose atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija jau sudaro didžiausią procentinę dalį, iš tinklo gaunama elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro pilnutinės apkrovos valandų skaičius neviršija atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinės dalies prekybos zonoje, o bet koks šią dalį viršijantis kiekis laikomas pagamintu iš neatsinaujinančiųjų išteklių. Papildomų elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių pridėti nebūtina, nes galima pagrįstai manyti, kad vandenilio gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių prekybos zonoje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis viršija 90 %, atitinka Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje nustatytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo 70 % kriterijų ir dėl tokio pridėjimo galėtų kilti elektros energijos sistemos eksploatavimo sunkumų; |
| --- | --- |

(5)

prekybos zonose, kuriose atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija jau sudaro didžiausią procentinę dalį, iš tinklo gaunama elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro pilnutinės apkrovos valandų skaičius neviršija atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinės dalies prekybos zonoje, o bet koks šią dalį viršijantis kiekis laikomas pagamintu iš neatsinaujinančiųjų išteklių. Papildomų elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių pridėti nebūtina, nes galima pagrįstai manyti, kad vandenilio gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių prekybos zonoje, kurioje atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis viršija 90 %, atitinka Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje nustatytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo 70 % kriterijų ir dėl tokio pridėjimo galėtų kilti elektros energijos sistemos eksploatavimo sunkumų;

| (6) | panašiai ir prekybos zonose, kuriose elektros energijos taršos intensyvumas yra mažesnis nei 18 g CO2e/MJ, – papildomų elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių pridėti nebūtina, kad būtų galima 70 % sumažinti gaminant vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tokiais atvejais iš tinklo gauta elektros energija gali būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei jos atsinaujinančiųjų išteklių savybės įrodomos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartimis ir taikomi koreliacijos laiko ir geografiniu atžvilgiu kriterijai. Jei šių sąlygų ir kriterijų nesilaikoma, skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti naudojama elektros energija nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių; |
| --- | --- |

(6)

panašiai ir prekybos zonose, kuriose elektros energijos taršos intensyvumas yra mažesnis nei 18 g CO2e/MJ, – papildomų elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių pridėti nebūtina, kad būtų galima 70 % sumažinti gaminant vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tokiais atvejais iš tinklo gauta elektros energija gali būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei jos atsinaujinančiųjų išteklių savybės įrodomos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartimis ir taikomi koreliacijos laiko ir geografiniu atžvilgiu kriterijai. Jei šių sąlygų ir kriterijų nesilaikoma, skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti naudojama elektros energija nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių;

| (7) | be to, iš tinklo gaunamą elektros energiją laikyti gauta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių tikslinga ir tais atvejais, kai nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių padeda integruoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą į elektros energijos sistemą ir sumažinti poreikį perskirstyti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą; |
| --- | --- |

(7)

be to, iš tinklo gaunamą elektros energiją laikyti gauta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių tikslinga ir tais atvejais, kai nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių padeda integruoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą į elektros energijos sistemą ir sumažinti poreikį perskirstyti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą;

| (8) | visais kitais atvejais atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamyba turėtų skatinti diegti naujus atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos pajėgumus ir turėtų būti vykdoma tuo metu, kai atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos turima, ir tose vietose, kuriose jos turima (koreliacija laiko ir geografiniu atžvilgiu), kad būtų išvengta paskatų gaminti daugiau elektros energijos iš iškastinio kuro. Atsižvelgiant į tai, kad planuojant ir statant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančius įrenginius dažnai labai uždelsiamas leidimų išdavimo procesas, elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantį įrenginį, kuris pradėjo veikti ne anksčiau kaip prieš 36 mėnesius iki pradedant veikti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui, tikslinga laikyti nauju įrenginiu; |
| --- | --- |

(8)

visais kitais atvejais atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamyba turėtų skatinti diegti naujus atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos pajėgumus ir turėtų būti vykdoma tuo metu, kai atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos turima, ir tose vietose, kuriose jos turima (koreliacija laiko ir geografiniu atžvilgiu), kad būtų išvengta paskatų gaminti daugiau elektros energijos iš iškastinio kuro. Atsižvelgiant į tai, kad planuojant ir statant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančius įrenginius dažnai labai uždelsiamas leidimų išdavimo procesas, elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantį įrenginį, kuris pradėjo veikti ne anksčiau kaip prieš 36 mėnesius iki pradedant veikti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui, tikslinga laikyti nauju įrenginiu;

| (9) | elektros energijos pirkimo sutartys yra tinkama priemonė, kuria skatinama diegti naujus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumus, jei tiems pajėgumams diegti neteikiama finansinė parama, nes atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio naudojimas jau remiamas atsižvelgiant į tai, kad jį galima įtraukti į Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje kuro tiekėjams nustatytą įpareigojimą. Kita vertus, atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį, kurio reikia nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminti, kuro gamintojai galėtų pasigaminti patys, naudodamiesi savo turimais atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos pajėgumais. Elektros energijos pirkimo sutarties nutraukimas neturėtų neigiamai paveikti galimybės elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantį įrenginį ir toliau laikyti nauju įrenginiu, kai su jo valdytoju sudaroma nauja elektros energijos pirkimo sutartis. Be to, tuo atveju, kai vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys yra išplečiamas ir dėl to padidėja jo gamybos pajėgumai, gali būti laikoma, kad išplėstas įrenginys pradėjo veikti tuo pačiu metu kaip ir pirminis įrenginys. Taip būtų išvengta galimo poreikio kiekvieną kartą išplėtus įrenginį sudaryti elektros energijos pirkimo sutartis su skirtingų įrenginių valdytojais ir sumažinta administracinė našta. Grąžinta finansinė parama arba finansinė parama elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui prijungti prie sausumoje esančio objekto arba prie tinklo neturėtų būti laikoma veiklos pagalba arba investicine pagalba; |
| --- | --- |

(9)

elektros energijos pirkimo sutartys yra tinkama priemonė, kuria skatinama diegti naujus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumus, jei tiems pajėgumams diegti neteikiama finansinė parama, nes atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio naudojimas jau remiamas atsižvelgiant į tai, kad jį galima įtraukti į Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje kuro tiekėjams nustatytą įpareigojimą. Kita vertus, atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį, kurio reikia nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminti, kuro gamintojai galėtų pasigaminti patys, naudodamiesi savo turimais atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos pajėgumais. Elektros energijos pirkimo sutarties nutraukimas neturėtų neigiamai paveikti galimybės elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantį įrenginį ir toliau laikyti nauju įrenginiu, kai su jo valdytoju sudaroma nauja elektros energijos pirkimo sutartis. Be to, tuo atveju, kai vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys yra išplečiamas ir dėl to padidėja jo gamybos pajėgumai, gali būti laikoma, kad išplėstas įrenginys pradėjo veikti tuo pačiu metu kaip ir pirminis įrenginys. Taip būtų išvengta galimo poreikio kiekvieną kartą išplėtus įrenginį sudaryti elektros energijos pirkimo sutartis su skirtingų įrenginių valdytojais ir sumažinta administracinė našta. Grąžinta finansinė parama arba finansinė parama elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui prijungti prie sausumoje esančio objekto arba prie tinklo neturėtų būti laikoma veiklos pagalba arba investicine pagalba;

| (10) | dėl kai kurių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant vėjo ir saulės energiją, nepastovumo ir elektros tinklo perkrovos gali būti neįmanoma nuolat gauti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti. Todėl tikslinga nustatyti taisykles, kuriomis būtų užtikrinta, kad vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių būtų gaminamas tuo metu, kai turima atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, ir tose vietose, kuriose jos turima; |
| --- | --- |

(10)

dėl kai kurių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant vėjo ir saulės energiją, nepastovumo ir elektros tinklo perkrovos gali būti neįmanoma nuolat gauti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti. Todėl tikslinga nustatyti taisykles, kuriomis būtų užtikrinta, kad vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių būtų gaminamas tuo metu, kai turima atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, ir tose vietose, kuriose jos turima;

| (11) | siekdami įrodyti, kad vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas tuo metu, kai turima atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, vandenilio gamintojai turėtų įrodyti, kad vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas tą patį kalendorinį mėnesį kaip ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, kad elektrolizeris naudoja sukauptą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją arba kad elektrolizeris naudoja elektros energiją tuo metu, kai elektros energijos kainos yra tokios mažos, kad elektros energijos gamyba iš iškastinio kuro yra ekonomiškai neperspektyvi, todėl papildoma elektros energijos paklausa skatina gaminti daugiau elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir nedidina elektros energijos gamybos iš iškastinio kuro masto. Kai atsiras rinkų, infrastruktūros objektų ir technologijų, leidžiančių greitai pritaikyti vandenilio gamybą ir sinchronizuoti elektros energijos bei vandenilio gamybą, reikėtų taikyti griežtesnį sinchronizavimo kriterijų; |
| --- | --- |

(11)

siekdami įrodyti, kad vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas tuo metu, kai turima atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, vandenilio gamintojai turėtų įrodyti, kad vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas tą patį kalendorinį mėnesį kaip ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, kad elektrolizeris naudoja sukauptą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją arba kad elektrolizeris naudoja elektros energiją tuo metu, kai elektros energijos kainos yra tokios mažos, kad elektros energijos gamyba iš iškastinio kuro yra ekonomiškai neperspektyvi, todėl papildoma elektros energijos paklausa skatina gaminti daugiau elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir nedidina elektros energijos gamybos iš iškastinio kuro masto. Kai atsiras rinkų, infrastruktūros objektų ir technologijų, leidžiančių greitai pritaikyti vandenilio gamybą ir sinchronizuoti elektros energijos bei vandenilio gamybą, reikėtų taikyti griežtesnį sinchronizavimo kriterijų;

| (12) | prekybos zonos nustatytos taip, kad jose būtų išvengta tinklo perkrovos. Siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta elektros energijos tinklo perkrovos tarp elektrolizerio, gaminančio vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir įrenginio, gaminančio elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių, tikslinga reikalauti, kad abu įrenginiai būtų toje pačioje prekybos zonoje. Jei tie įrenginiai yra sujungtose prekybos zonose, elektros energijos kaina prekybos zonoje, kurioje yra elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys, turėtų būti ne mažesnė nei prekybos zonoje, kurioje iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, nes tai padėtų sumažinti perkrovą; arba įrenginys, kuriame elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminama pagal elektros energijos pirkimo sutartį, turėtų būti jūrinėje prekybos zonoje, sujungtoje su prekybos zona, kurioje yra elektrolizeris; |
| --- | --- |

(12)

prekybos zonos nustatytos taip, kad jose būtų išvengta tinklo perkrovos. Siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta elektros energijos tinklo perkrovos tarp elektrolizerio, gaminančio vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir įrenginio, gaminančio elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių, tikslinga reikalauti, kad abu įrenginiai būtų toje pačioje prekybos zonoje. Jei tie įrenginiai yra sujungtose prekybos zonose, elektros energijos kaina prekybos zonoje, kurioje yra elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys, turėtų būti ne mažesnė nei prekybos zonoje, kurioje iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, nes tai padėtų sumažinti perkrovą; arba įrenginys, kuriame elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminama pagal elektros energijos pirkimo sutartį, turėtų būti jūrinėje prekybos zonoje, sujungtoje su prekybos zona, kurioje yra elektrolizeris;

| (13) | tam, kad valstybės narės galėtų atsižvelgti į nacionalinius savo prekybos zonų ypatumus ir remti integruotą elektros energijos ir vandenilio tinklų planavimą, joms turėtų būti leidžiama nustatyti papildomus kriterijus, susijusius su elektrolizerių vieta prekybos zonose; |
| --- | --- |

(13)

tam, kad valstybės narės galėtų atsižvelgti į nacionalinius savo prekybos zonų ypatumus ir remti integruotą elektros energijos ir vandenilio tinklų planavimą, joms turėtų būti leidžiama nustatyti papildomus kriterijus, susijusius su elektrolizerių vieta prekybos zonose;

| (14) | kuro gamintojai galėtų lanksčiai derinti įvairias elektros energijos, naudojamos nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, įskaičiavimo galimybes su sąlyga, kad kiekvienam elektros energijos sąnaudų vienetui būtų taikoma tik viena galimybė. Siekiant patikrinti, ar taisyklių laikomasi teisingai, tikslinga reikalauti, kad kuro tiekėjai išsamiai pagrįstų dokumentais, kokiomis galimybėmis jie naudojosi siekdami gauti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti. Tikimasi, kad savanoriškos ir nacionalinės schemos atliks svarbų vaidmenį įgyvendinant ir sertifikuojant taisykles trečiosiose valstybėse, nes reikalaujama, kad valstybės narės priimtų įrodymus, gautus pagal pripažintas savanoriškas schemas; |
| --- | --- |

(14)

kuro gamintojai galėtų lanksčiai derinti įvairias elektros energijos, naudojamos nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, įskaičiavimo galimybes su sąlyga, kad kiekvienam elektros energijos sąnaudų vienetui būtų taikoma tik viena galimybė. Siekiant patikrinti, ar taisyklių laikomasi teisingai, tikslinga reikalauti, kad kuro tiekėjai išsamiai pagrįstų dokumentais, kokiomis galimybėmis jie naudojosi siekdami gauti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti. Tikimasi, kad savanoriškos ir nacionalinės schemos atliks svarbų vaidmenį įgyvendinant ir sertifikuojant taisykles trečiosiose valstybėse, nes reikalaujama, kad valstybės narės priimtų įrodymus, gautus pagal pripažintas savanoriškas schemas;

| (15) | Direktyvos (ES) 2018/2001 7 ir 19 straipsniais suteikiama pakankamai garantijų, kad vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti naudojamos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės bus deklaruojamos tik kartą ir tik viename galutinio naudojimo sektoriuje. Tos direktyvos 7 straipsniu užtikrinama, kad apskaičiuojant bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį bendrame galutiniame suvartotos energijos kiekyje nebūtų įskaičiuotas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, nes jam pagaminti suvartota atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija jau buvo įskaičiuota. Tos direktyvos 19 straipsniu turėtų būti siekiama išvengti atvejų, kai ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamintojas, ir tą elektros energiją naudojantis atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamintojas galėtų gauti kilmės garantijas, užtikrinant, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamintojui suteiktos kilmės garantijos būtų panaikintos; |
| --- | --- |

(15)

Direktyvos (ES) 2018/2001 7 ir 19 straipsniais suteikiama pakankamai garantijų, kad vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti naudojamos elektros energijos atsinaujinančiųjų išteklių savybės bus deklaruojamos tik kartą ir tik viename galutinio naudojimo sektoriuje. Tos direktyvos 7 straipsniu užtikrinama, kad apskaičiuojant bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinę dalį bendrame galutiniame suvartotos energijos kiekyje nebūtų įskaičiuotas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, nes jam pagaminti suvartota atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija jau buvo įskaičiuota. Tos direktyvos 19 straipsniu turėtų būti siekiama išvengti atvejų, kai ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamintojas, ir tą elektros energiją naudojantis atsinaujinančiųjų išteklių nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamintojas galėtų gauti kilmės garantijas, užtikrinant, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamintojui suteiktos kilmės garantijos būtų panaikintos;

| (16) | trumpuoju laikotarpiu įgyvendinti koreliaciją laiko atžvilgiu trukdo technologinės kliūtys, dėl kurių negalima išmatuoti valandinės pusiausvyros, su elektrolizerių projektavimu susiję iššūkiai, taip pat tai, kad vandenilio infrastruktūra, leidžianti kaupti ir transportuoti atsinaujinančiųjų išteklių vandenilį galutiniams vartotojams, kuriems būtinas nuolatinis vandenilio tiekimas, yra nepakankama. Siekiant sudaryti sąlygas padidinti nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių mastą, koreliacijos laiko atžvilgiu kriterijai pradiniu etapu turėtų būti lankstesni, kad rinkos dalyviai galėtų pritaikyti būtinus technologinius sprendimus; |
| --- | --- |

(16)

trumpuoju laikotarpiu įgyvendinti koreliaciją laiko atžvilgiu trukdo technologinės kliūtys, dėl kurių negalima išmatuoti valandinės pusiausvyros, su elektrolizerių projektavimu susiję iššūkiai, taip pat tai, kad vandenilio infrastruktūra, leidžianti kaupti ir transportuoti atsinaujinančiųjų išteklių vandenilį galutiniams vartotojams, kuriems būtinas nuolatinis vandenilio tiekimas, yra nepakankama. Siekiant sudaryti sąlygas padidinti nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių mastą, koreliacijos laiko atžvilgiu kriterijai pradiniu etapu turėtų būti lankstesni, kad rinkos dalyviai galėtų pritaikyti būtinus technologinius sprendimus;

| (17) | atsižvelgiant į laiką, kurio reikia atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos įrenginiams suplanuoti ir pastatyti, ir į tai, kad neremiamų naujų elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių nėra, šio reglamento 5 straipsnio a ir b punktuose nustatyti reikalavimai turėtų būti taikomi tik vėlesniame etape; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į laiką, kurio reikia atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos įrenginiams suplanuoti ir pastatyti, ir į tai, kad neremiamų naujų elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių nėra, šio reglamento 5 straipsnio a ir b punktuose nustatyti reikalavimai turėtų būti taikomi tik vėlesniame etape;

| (18) | įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, priklausomybė nuo iškastinio kuro elektros energijai gaminti ilgainiui turėtų sumažėti, o atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinė dalis – padidėti. Komisija turėtų atidžiai stebėti šį pokytį ir įvertinti šiame reglamente nustatytų reikalavimų, visų pirma palaipsniui griežtinamo reikalavimo dėl koreliacijos laiko atžvilgiu, poveikį gamybos sąnaudoms, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui ir energetikos sistemai ir ne vėliau kaip 2028 m. liepos 1 d. pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, |
| --- | --- |

(18)

įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, priklausomybė nuo iškastinio kuro elektros energijai gaminti ilgainiui turėtų sumažėti, o atsinaujinančiųjų išteklių energijos procentinė dalis – padidėti. Komisija turėtų atidžiai stebėti šį pokytį ir įvertinti šiame reglamente nustatytų reikalavimų, visų pirma palaipsniui griežtinamo reikalavimo dėl koreliacijos laiko atžvilgiu, poveikį gamybos sąnaudoms, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui ir energetikos sistemai ir ne vėliau kaip 2028 m. liepos 1 d. pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente išdėstomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma, kuriais atvejais elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, gali būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių. Šios taisyklės taikomos elektrolizės būdu vykdomai nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybai iš atsinaujinančiųjų išteklių ir analogiškai – ne tokiems įprastiems gamybos būdams.

Jos taikomos neatsižvelgiant į tai, ar nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras gaminamas Sąjungos teritorijoje, ar už jos ribų.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | prekybos zona – valstybių narių atveju prekybos zona, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (3) 2 straipsnio 65 punkte, o trečiųjų valstybių atveju – lygiavertė sąvoka; |
| --- | --- |

1)

prekybos zona – valstybių narių atveju prekybos zona, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (3) 2 straipsnio 65 punkte, o trečiųjų valstybių atveju – lygiavertė sąvoka;

3

| 2) | tiesioginė linija – tiesioginė linija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 (4) 2 straipsnio 41 punkte; |
| --- | --- |

2)

tiesioginė linija – tiesioginė linija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 (4) 2 straipsnio 41 punkte;

4

| 3) | elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys – atskiras įrenginys arba įrenginių grupė, vienoje ar keliose vietose gaminantys elektros energiją iš tų pačių arba skirtingų atsinaujinančiųjų išteklių, apibrėžtų Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 1 punkte, išskyrus elektros energiją iš biomasės gaminančius įrenginius ir kaupimo įrenginius; |
| --- | --- |

3)

elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys – atskiras įrenginys arba įrenginių grupė, vienoje ar keliose vietose gaminantys elektros energiją iš tų pačių arba skirtingų atsinaujinančiųjų išteklių, apibrėžtų Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 1 punkte, išskyrus elektros energiją iš biomasės gaminančius įrenginius ir kaupimo įrenginius;

| 4) | kuro gamintojas – ekonominės veiklos vykdytojas, gaminantis nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių; |
| --- | --- |

4)

kuro gamintojas – ekonominės veiklos vykdytojas, gaminantis nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių;

| 5) | pradėti veikti – pradėti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą arba elektros energiją pirmą kartą arba po modernizavimo, apibrėžto Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 10 punkte, kuriam atlikti reikalingos investicijos viršija 30 % investicijų, kurių reikėtų panašiam naujam įrenginiui pastatyti; |
| --- | --- |

5)

pradėti veikti – pradėti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą arba elektros energiją pirmą kartą arba po modernizavimo, apibrėžto Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 10 punkte, kuriam atlikti reikalingos investicijos viršija 30 % investicijų, kurių reikėtų panašiam naujam įrenginiui pastatyti;

| 6) | pažangioji matavimo sistema – pažangioji matavimo sistema, apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 23 punkte; |
| --- | --- |

6)

pažangioji matavimo sistema – pažangioji matavimo sistema, apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 23 punkte;

| 7) | atsiskaitymo už disbalansą laikotarpis – Sąjungos atveju atsiskaitymo už disbalansą laikotarpis, apibrėžtas Reglamento (ES) 2019/943 2 straipsnio 15 punkte, o trečiųjų valstybių atveju – lygiavertė sąvoka. |
| --- | --- |

7)

atsiskaitymo už disbalansą laikotarpis – Sąjungos atveju atsiskaitymo už disbalansą laikotarpis, apibrėžtas Reglamento (ES) 2019/943 2 straipsnio 15 punkte, o trečiųjų valstybių atveju – lygiavertė sąvoka.

3 straipsnis

Taisyklės, pagal kurias elektros energija, gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio, laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių

Siekdamas įrodyti atitiktį Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalies penktoje pastraipoje nustatytiems kriterijams, pagal kuriuos elektros energija, gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio, laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, kuro gamintojas pateikia šiuos įrodymus:

| a) | įrodymą, kad elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantys įrenginiai prie nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio yra prijungti tiesiogine linija arba kad elektros energija ir nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminami tame pačiame įrenginyje; |
| --- | --- |

a)

įrodymą, kad elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantys įrenginiai prie nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio yra prijungti tiesiogine linija arba kad elektros energija ir nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminami tame pačiame įrenginyje;

| b) | įrodymą, kad elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantys įrenginiai pradėjo veikti ne anksčiau kaip prieš 36 mėnesius iki pradedant veikti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui; jeigu esamame nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiame įrenginyje pridedamas papildomas gamybos pajėgumas, tas papildomas pajėgumas laikomas esamo įrenginio dalimi su sąlyga, kad jis pridedamas toje pačioje vietoje ir ne vėliau kaip per 36 mėnesius nuo tada, kai pradėjo veikti pirminis įrenginys; |
| --- | --- |

b)

įrodymą, kad elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantys įrenginiai pradėjo veikti ne anksčiau kaip prieš 36 mėnesius iki pradedant veikti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui; jeigu esamame nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiame įrenginyje pridedamas papildomas gamybos pajėgumas, tas papildomas pajėgumas laikomas esamo įrenginio dalimi su sąlyga, kad jis pridedamas toje pačioje vietoje ir ne vėliau kaip per 36 mėnesius nuo tada, kai pradėjo veikti pirminis įrenginys;

| c) | įrodymą, kad elektros energiją gaminantis įrenginys nėra prijungtas prie tinklo arba, jei jis yra prijungtas prie tinklo, kad visus iš tinklo gaunamus elektros energijos srautus matuojančios pažangiosios matavimo sistemos duomenys rodo, jog iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminant nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš tinklo gauta elektros energija naudojamasi nebuvo. |
| --- | --- |

c)

įrodymą, kad elektros energiją gaminantis įrenginys nėra prijungtas prie tinklo arba, jei jis yra prijungtas prie tinklo, kad visus iš tinklo gaunamus elektros energijos srautus matuojančios pažangiosios matavimo sistemos duomenys rodo, jog iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminant nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš tinklo gauta elektros energija naudojamasi nebuvo.

Kai kuro gamintojas naudoja ir iš tinklo gaunamą elektros energiją, jis gali ją laikyti pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei ji atitinka 4 straipsnyje nustatytas taisykles.

4 straipsnis

Bendrosios taisyklės, pagal kurias iš tinklo tiekiama elektros energija laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių

1.   Iš tinklo gaunamą elektros energiją kuro gamintojai gali laikyti pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių tuo atveju, jei nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys yra prekybos zonoje, kurioje vidutinė atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalis praėjusiais kalendoriniais metais viršijo 90 %, o nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių neviršija didžiausio valandų skaičiaus, nustatyto atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalį prekybos zonoje.

Šis didžiausias valandų skaičius apskaičiuojamas bendrą kiekvienų kalendorinių metų valandų skaičių padauginus iš prekybos zonoje, kurioje iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, deklaruotos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinės dalies. Vidutinė atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinė dalis nustatoma bendrąjį galutinį prekybos zonoje suvartotą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį, apskaičiuotą pagal analogiją su Direktyvos (ES) 2018/2001 7 straipsnio 2 dalyje nustatytomis taisyklėmis, padalijus iš bendro elektros energijos kiekio, pagaminto iš visų energijos išteklių, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 (5) B priede (išskyrus energijos kiekį, pagamintą naudojant pirmiau į aukštutinį baseiną pakeltą vandenį), pridėjus importuotą kiekį ir atėmus į prekybos zoną eksportuotą elektros energijos kiekį. Kai vidutinė atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos procentinė dalis kalendoriniais metais viršija 90 %, vėlesnius penkerius kalendorinius metus ji ir toliau laikoma didesne nei 90 %

2.   Kai 1 dalyje nustatytos sąlygos netenkinamos, kuro gamintojai iš tinklo gautą elektros energiją gali laikyti pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančių išteklių gaminantis įrenginys yra prekybos zonoje, kurioje elektros energijos taršos intensyvumas yra mažesnis nei 18 g CO2e/MJ, ir jei tenkinami šie kriterijai:

| a) | kuro gamintojai tiesiogiai arba per tarpininkus su ekonominės veiklos vykdytojais, gaminančiais elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių viename ar keliuose įrenginiuose, sudarė vieną ar daugiau atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių dėl kiekio, bent lygiaverčio elektros energijos kiekiui, kuris deklaruotas kaip pagamintas tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir deklaruojama elektros energija yra faktiškai gaminama šiame arba šiuose įrenginiuose; |
| --- | --- |

a)

kuro gamintojai tiesiogiai arba per tarpininkus su ekonominės veiklos vykdytojais, gaminančiais elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių viename ar keliuose įrenginiuose, sudarė vieną ar daugiau atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių dėl kiekio, bent lygiaverčio elektros energijos kiekiui, kuris deklaruotas kaip pagamintas tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir deklaruojama elektros energija yra faktiškai gaminama šiame arba šiuose įrenginiuose;

| b) | įvykdytos 6 ir 7 straipsniuose nustatytos koreliacijos laiko ir geografiniu atžvilgiu sąlygos.
  Elektros energijos taršos intensyvumas nustatomas taikant vidutinio iš tinklo gaunamos elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumo apskaičiavimo metodą, įtrauktą į metodiką, pagal kurią vertinamas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, išdėstytą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį priimtame deleguotajame akte, remiantis naujausiais turimais duomenimis.
  Kai elektros energijos taršos intensyvumas kalendoriniais metais yra mažesnis nei 18 g CO2e/MJ, vidutinis elektros energijos taršos intensyvumas vėlesnius penkerius kalendorinius metus ir toliau laikomas mažesniu nei 18 g CO2e/MJ. |
| --- | --- |

b)

įvykdytos 6 ir 7 straipsniuose nustatytos koreliacijos laiko ir geografiniu atžvilgiu sąlygos.

Elektros energijos taršos intensyvumas nustatomas taikant vidutinio iš tinklo gaunamos elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumo apskaičiavimo metodą, įtrauktą į metodiką, pagal kurią vertinamas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, išdėstytą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį priimtame deleguotajame akte, remiantis naujausiais turimais duomenimis.

Kai elektros energijos taršos intensyvumas kalendoriniais metais yra mažesnis nei 18 g CO2e/MJ, vidutinis elektros energijos taršos intensyvumas vėlesnius penkerius kalendorinius metus ir toliau laikomas mažesniu nei 18 g CO2e/MJ.

3.   Iš tinklo gaunama elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, taip pat gali būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti naudojama elektros energija yra suvartojama atsiskaitymo už disbalansą laikotarpiu, per kurį kuro gamintojas, remdamasis nacionalinio perdavimo sistemos operatoriaus pateiktais įrodymais, gali įrodyti, kad:

| a) | atsinaujinančiuosius energijos išteklius naudojantiems elektros energijos gamybos įrenginiams pagal Reglamento (ES) 2019/943 13 straipsnį buvo pritaikytas mažinamojo perskirstymo mechanizmas; |
| --- | --- |

a)

atsinaujinančiuosius energijos išteklius naudojantiems elektros energijos gamybos įrenginiams pagal Reglamento (ES) 2019/943 13 straipsnį buvo pritaikytas mažinamojo perskirstymo mechanizmas;

| b) | dėl nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti suvartotos elektros energijos kiekio atitinkamai sumažėjo poreikis taikyti perskirstymo mechanizmą. |
| --- | --- |

b)

dėl nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti suvartotos elektros energijos kiekio atitinkamai sumažėjo poreikis taikyti perskirstymo mechanizmą.

4.   Kai 1, 2 ir 3 dalyse nustatytos sąlygos netenkinamos, kuro gamintojai iš tinklo gautą elektros energiją gali laikyti pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei ji atitinka 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytas papildomumo ir koreliacijos laiko bei geografiniu atžvilgiu sąlygas.

5 straipsnis

Papildomumas

4 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta papildomumo sąlyga laikoma įvykdyta, jei kuro gamintojai savo įrenginiuose pasigamino atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį, bent lygiavertį elektros energijos kiekiui, kuris deklaruotas kaip pagamintas tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, arba tiesiogiai ar per tarpininkus su ekonominės veiklos vykdytojais, gaminančiais elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių viename ar keliuose įrenginiuose, sudarė vieną ar daugiau atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių dėl kiekio, bent lygiaverčio elektros energijos kiekiui, kuris deklaruotas kaip pagamintas tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir jei deklaruojama elektros energija yra faktiškai gaminama šiame arba šiuose įrenginiuose, su sąlyga, kad tenkinami šie kriterijai:

| a) | elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys pradėjo veikti ne anksčiau kaip prieš 36 mėnesius iki pradedant veikti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui.
  Jeigu elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys atitiko šios dalies pirmoje pastraipoje nustatytus reikalavimus pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį su kuro gamintoju, o jos galiojimas pasibaigė, laikoma, kad tas įrenginys pradėjo veikti tuo pačiu metu kaip įrenginys, gaminantis nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal naują atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį.
  Jeigu esamame nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiame įrenginyje pridedamas papildomas gamybos pajėgumas, laikoma, kad tas papildomas pajėgumas pradėjo veikti tuo pačiu metu kaip ir pirminis įrenginys, jeigu pajėgumas pridedamas toje pačioje vietoje ir ne vėliau kaip per 36 mėnesius nuo tada, kai pradėjo veikti pirminis įrenginys; |
| --- | --- |

a)

elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys pradėjo veikti ne anksčiau kaip prieš 36 mėnesius iki pradedant veikti nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiam įrenginiui.

Jeigu elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys atitiko šios dalies pirmoje pastraipoje nustatytus reikalavimus pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį su kuro gamintoju, o jos galiojimas pasibaigė, laikoma, kad tas įrenginys pradėjo veikti tuo pačiu metu kaip įrenginys, gaminantis nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal naują atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį.

Jeigu esamame nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiame įrenginyje pridedamas papildomas gamybos pajėgumas, laikoma, kad tas papildomas pajėgumas pradėjo veikti tuo pačiu metu kaip ir pirminis įrenginys, jeigu pajėgumas pridedamas toje pačioje vietoje ir ne vėliau kaip per 36 mėnesius nuo tada, kai pradėjo veikti pirminis įrenginys;

| b) | elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys negavo paramos (veiklos pagalbos arba investicinės pagalbos), išskyrus paramą, kuri įrenginiams teikiama prieš modernizavimą, finansinę paramą įrenginiams prijungti prie sausumos objektų arba prie tinklo, paramą, kuri nėra grynoji parama, pavyzdžiui, visiškai grąžinama parama ir parama įrenginiams, gaminantiems elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių ir ją tiekiantiems įrenginiams, iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantiems nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą, naudojamą moksliniams tyrimams, bandymams ir demonstracinei veiklai. |
| --- | --- |

b)

elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys negavo paramos (veiklos pagalbos arba investicinės pagalbos), išskyrus paramą, kuri įrenginiams teikiama prieš modernizavimą, finansinę paramą įrenginiams prijungti prie sausumos objektų arba prie tinklo, paramą, kuri nėra grynoji parama, pavyzdžiui, visiškai grąžinama parama ir parama įrenginiams, gaminantiems elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių ir ją tiekiantiems įrenginiams, iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantiems nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą, naudojamą moksliniams tyrimams, bandymams ir demonstracinei veiklai.

6 straipsnis

Koreliacija laiko atžvilgiu

Iki 2029 m. gruodžio 31 d. 4 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodyta koreliacijos laiko atžvilgiu sąlyga laikoma įvykdyta, jei nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių buvo pagamintas tą patį kalendorinį mėnesį kaip ir elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį, arba iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, gautos iš naujo kaupimo įrenginio, esančio už to paties prijungimo prie tinklo taško kaip ir elektrolizeris arba elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys, įkrauto tą patį kalendorinį mėnesį, kurį elektros energija pagaminta pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį.

Nuo 2030 m. sausio 1 d. koreliacijos laiko atžvilgiu sąlyga laikoma įvykdyta, jei nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių buvo pagamintas per tą patį vienos valandos laikotarpį kaip ir elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį, arba iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, gautos iš naujo kaupimo įrenginio, esančio už to paties prijungimo prie tinklo taško kaip ir elektrolizeris arba elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys, įkrauto per tą patį vienos valandos laikotarpį, per kurį elektros energija pagaminta pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį. Pateikusios Komisijai pranešimą, valstybės narės šioje dalyje nustatytas taisykles jų teritorijoje iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui gali taikyti nuo 2027 m. liepos 1 d.

Koreliacijos laiko atžvilgiu sąlyga visais atvejais laikoma įvykdyta, jei nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių buvo pagamintas per vienos valandos laikotarpį, o galutinė elektros energijos kaina, nustatyta dėl bendro kitos paros rinkų susiejimo prekybos zonoje, kaip nurodyta Komisijos reglamento (ES) 2015/1222 (6) 39 straipsnio 2 dalies a punkte, yra ne didesnė kaip 20 EUR už MWh arba 0,36 karto mažesnė už leidimo išmesti vieną toną anglies dioksido ekvivalento per atitinkamą laikotarpį kainą, siekiant įvykdyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (7) reikalavimus.

6

7

7 straipsnis

Koreliacija geografiniu atžvilgiu

1.   4 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodyta koreliacijos geografiniu atžvilgiu sąlyga laikoma įvykdyta, jei tenkinamas bent vienas iš toliau nurodytų su elektrolizerio vieta susijusių kriterijų:

| a) | įrenginys, elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį, veikimo pradžios metu yra arba buvo toje pačioje prekybos zonoje kaip ir elektrolizeris; |
| --- | --- |

a)

įrenginys, elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį, veikimo pradžios metu yra arba buvo toje pačioje prekybos zonoje kaip ir elektrolizeris;

| b) | elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys yra sujungtoje prekybos zonoje, įskaitant kitą valstybę narę, o 6 straipsnyje nurodytos kitos paros rinkos elektros energijos kainos sujungtoje prekybos zonoje atitinkamu laikotarpiu yra ne mažesnės už prekybos zonoje, kurioje iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, kainas; |
| --- | --- |

b)

elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis įrenginys yra sujungtoje prekybos zonoje, įskaitant kitą valstybę narę, o 6 straipsnyje nurodytos kitos paros rinkos elektros energijos kainos sujungtoje prekybos zonoje atitinkamu laikotarpiu yra ne mažesnės už prekybos zonoje, kurioje iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, kainas;

| c) | įrenginys, elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį, yra jūrinėje prekybos zonoje, sujungtoje su prekybos zona, kurioje yra elektrolizeris. |
| --- | --- |

c)

įrenginys, elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantis pagal atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartį, yra jūrinėje prekybos zonoje, sujungtoje su prekybos zona, kurioje yra elektrolizeris.

2.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2019/943 14 ir 15 straipsniams, valstybės narės, be 1 dalyje nustatytų kriterijų, gali nustatyti papildomus kriterijus, susijusius su elektrolizerių ir elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių įrenginių vieta, kad būtų užtikrintas papildomų pajėgumų suderinamumas su nacionaliniu vandenilio ir elektros tinklo planavimu. Jokie papildomi kriterijai negali daryti neigiamo poveikio elektros energijos vidaus rinkos veikimui.

8 straipsnis

Bendrosios taisyklės

Kuro gamintojai pateikia patikimą informaciją, įrodančią, kad laikomasi visų 3–7 straipsniuose nustatytų reikalavimų, įskaitant (priklausomai nuo to, kas aktualu) šią kiekvienos valandos informaciją:

| a) | elektros energijos kiekį, suvartotą nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, išsamiau suskirstytą taip:






  i) | iš tinklo gautos elektros energijos, kuri nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, kiekis ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalis; |
| --- | --- | --- |

a)

elektros energijos kiekį, suvartotą nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, išsamiau suskirstytą taip:

i)

iš tinklo gautos elektros energijos, kuri nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, kiekis ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos dalis;

| ii) | elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, nes buvo gauta tiesiogiai prisijungus prie elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio, kaip nustatyta 3 straipsnyje, kiekis; |
| --- | --- |

ii)

elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, nes buvo gauta tiesiogiai prisijungus prie elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio, kaip nustatyta 3 straipsnyje, kiekis;

| iii) | iš tinklo gautos elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis; |
| --- | --- |

iii)

iš tinklo gautos elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis;

| iv) | elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis; |
| --- | --- |

iv)

elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis;

| v) | elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis; |
| --- | --- |

v)

elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis;

| vi) | elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis; |
| --- | --- |

vi)

elektros energijos, kuri laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių pagal 4 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus, kiekis;

| b) | elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiuose įrenginiuose pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį, nepriklausomai nuo to, ar tie įrenginiai yra tiesiogiai prijungti prie elektrolizerio ir ar atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, ar kitais tikslais; |
| --- | --- |

b)

elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančiuose įrenginiuose pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį, nepriklausomai nuo to, ar tie įrenginiai yra tiesiogiai prijungti prie elektrolizerio ir ar atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, ar kitais tikslais;

| c) | kuro gamintojo iš atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro kiekį. |
| --- | --- |

c)

kuro gamintojo iš atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro kiekį.

9 straipsnis

Atitikties sertifikatas

Nepriklausomai nuo to, ar nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras pagamintas Sąjungos teritorijoje, ar už jos ribų, siekdami įrodyti atitiktį šio reglamento 3–7 straipsniuose nustatytiems kriterijams pagal 8 straipsnį (priklausomai nuo to, kas aktualu), kuro gamintojai gali naudotis Komisijos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 4 dalį pripažintomis nacionalinėmis schemomis arba tarptautinėmis savanoriškomis schemomis.

Kai kuro gamintojas pateikia įrodymų arba duomenų, gautų pagal schemą, dėl kurios priimtas sprendimas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 4 dalį (jei toks sprendimas apima įrodymą, kad schema atitinka tos direktyvos 27 straipsnio 3 dalies penktą ir šeštą pastraipas), valstybė narė nereikalauja, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinio skystojo ir dujinio transporto kuro tiekėjai papildomai įrodytų atitiktį šiame reglamente nustatytiems kriterijams.

10 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Ne vėliau kaip 2028 m. liepos 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas šiame reglamente nustatytų reikalavimų, įskaitant reikalavimą dėl koreliacijos laiko atžvilgiu, poveikis gamybos sąnaudoms, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui ir energetikos sistemai.

11 straipsnis

Pereinamasis etapas

5 straipsnio a ir b punktai iki 2038 m. sausio 1 d. netaikomi nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantiems įrenginiams, kurie pradėjo veikti iki 2028 m. sausio 1 d. Ši išimtis netaikoma po 2028 m. sausio 1 d. pridėtiems nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumams.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).

3

(4)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).

4

(5)  
  2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (OL L 304, 2008 11 14, p. 1).

5

(6)  
  2015 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1222, kuriuo nustatomos pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo gairės (OL L 197, 2015 7 25, p. 24).

6

(7)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

7

---

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/20

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2023/1185

2023 m. vasario 10 d.

kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 25 straipsnio 2 dalį ir 28 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | atsižvelgiant į poreikį transporto sektoriuje iš esmės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir į tai, kad naudojant kiekvienos rūšies kurą galima gerokai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, be kita ko, taikant anglies dioksido surinkimo ir saugojimo metodus, taip pat atsižvelgiant į Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus su kitų rūšių kuru susijusio išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo reikalavimus, dėl visų rūšių perdirbtos anglies kuro turėtų būti nustatyta minimali 70 % išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo riba; |
| --- | --- |

(1)

atsižvelgiant į poreikį transporto sektoriuje iš esmės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir į tai, kad naudojant kiekvienos rūšies kurą galima gerokai sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, be kita ko, taikant anglies dioksido surinkimo ir saugojimo metodus, taip pat atsižvelgiant į Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus su kitų rūšių kuru susijusio išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo reikalavimus, dėl visų rūšių perdirbtos anglies kuro turėtų būti nustatyta minimali 70 % išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo riba;

| (2) | turi būti nustatytos aiškios ir objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais pagrįstos išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, taip pat jų lygintino iškastinio kuro verčių apskaičiavimo taisyklės; |
| --- | --- |

(2)

turi būti nustatytos aiškios ir objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais pagrįstos išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, taip pat jų lygintino iškastinio kuro verčių apskaičiavimo taisyklės;

| (3) | išmetamo ŠESD kiekio apskaitos metodikoje turėtų būti atsižvelgiama į teršalų kiekį, išmetamą per visą nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos ciklą, ir ji turėtų būti grindžiama objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais; |
| --- | --- |

(3)

išmetamo ŠESD kiekio apskaitos metodikoje turėtų būti atsižvelgiama į teršalų kiekį, išmetamą per visą nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos ciklą, ir ji turėtų būti grindžiama objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais;

| (4) | kreditai neturėtų būti suteikiami už surinktą CO2, į kurį jau atsižvelgta pagal kitas Sąjungos teisės nuostatas. Todėl, nustatant su esamu įvedinių panaudojimu ar paskirtimi susijusį išmetamą teršalų kiekį, neturėtų būti laikoma, kad tokio surinkto CO2 yra išvengta; |
| --- | --- |

(4)

kreditai neturėtų būti suteikiami už surinktą CO2, į kurį jau atsižvelgta pagal kitas Sąjungos teisės nuostatas. Todėl, nustatant su esamu įvedinių panaudojimu ar paskirtimi susijusį išmetamą teršalų kiekį, neturėtų būti laikoma, kad tokio surinkto CO2 yra išvengta;

| (5) | trumpuoju laikotarpiu nustatant, kiek išmetamas teršalų kiekis sumažėja dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, tokiam kurui gaminti naudojamo anglies dioksido kilmė nėra svarbi, nes šiuo metu yra daug anglies dioksido šaltinių ir jis gali būti surenkamas įgyvendinant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus. Ekonomikoje, kurioje siekiama iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, anglies dioksido, kurį galima surinkti, šaltinių vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais turėtų beveik nelikti ir ilgainiui jie turėtų būti apriboti taip, kad būtų išmetamas tik tas CO2 kiekis, kurį sumažinti sunkiausia. Be to, tolesnis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro, kurių sudėtyje yra anglies dioksido iš netvaraus kuro, naudojimas yra nesuderinamas su poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m. tikslo įgyvendinimu, nes tai reikštų, kad būtų toliau naudojamas netvarus kuras ir išmetamas su juo susijęs teršalų kiekis. Todėl nustatant, kiek išmetamas ŠESD kiekis sumažėja dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, surinktas teršalų kiekis, kuris buvo išmestas naudojant netvarų kurą, neturėtų būti neribotą laiką laikomas išvengtu teršalų kiekiu. Surinktas teršalų kiekis, kuris buvo išmestas dėl gaminant elektros energiją deginamo netvaraus kuro, išvengtu teršalų kiekiu turėtų būti laikomas iki 2035 m., nes iki tos datos turėtų būti sumažinta didžioji tokio išmetamo teršalų kiekio dalis, o surinktas teršalų kiekis, išmestas netvarų kurą naudojant kitais tikslais, išvengtu teršalų kiekiu turėtų būti laikomas iki 2040 m., nes šie teršalai bus išmetami ilgiau. Šios datos bus peržiūrėtos atsižvelgiant į Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimą sektoriuose, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (2). Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (3), Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo pasiūlymą Komisija turi pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pirmojo pagal Paryžiaus susitarimą atlikto bendros pažangos įvertinimo. Be to, nuo Direktyvoje 2003/87/EB nustatyto tikslo įgyvendinimo priklausys tikėtinas menkas išmetamųjų teršalų kiekis kiekviename sektoriuje; |
| --- | --- |

(5)

trumpuoju laikotarpiu nustatant, kiek išmetamas teršalų kiekis sumažėja dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, tokiam kurui gaminti naudojamo anglies dioksido kilmė nėra svarbi, nes šiuo metu yra daug anglies dioksido šaltinių ir jis gali būti surenkamas įgyvendinant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus. Ekonomikoje, kurioje siekiama iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, anglies dioksido, kurį galima surinkti, šaltinių vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais turėtų beveik nelikti ir ilgainiui jie turėtų būti apriboti taip, kad būtų išmetamas tik tas CO2 kiekis, kurį sumažinti sunkiausia. Be to, tolesnis iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro, kurių sudėtyje yra anglies dioksido iš netvaraus kuro, naudojimas yra nesuderinamas su poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m. tikslo įgyvendinimu, nes tai reikštų, kad būtų toliau naudojamas netvarus kuras ir išmetamas su juo susijęs teršalų kiekis. Todėl nustatant, kiek išmetamas ŠESD kiekis sumažėja dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo, surinktas teršalų kiekis, kuris buvo išmestas naudojant netvarų kurą, neturėtų būti neribotą laiką laikomas išvengtu teršalų kiekiu. Surinktas teršalų kiekis, kuris buvo išmestas dėl gaminant elektros energiją deginamo netvaraus kuro, išvengtu teršalų kiekiu turėtų būti laikomas iki 2035 m., nes iki tos datos turėtų būti sumažinta didžioji tokio išmetamo teršalų kiekio dalis, o surinktas teršalų kiekis, išmestas netvarų kurą naudojant kitais tikslais, išvengtu teršalų kiekiu turėtų būti laikomas iki 2040 m., nes šie teršalai bus išmetami ilgiau. Šios datos bus peržiūrėtos atsižvelgiant į Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimą sektoriuose, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (2). Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (3), Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo pasiūlymą Komisija turi pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pirmojo pagal Paryžiaus susitarimą atlikto bendros pažangos įvertinimo. Be to, nuo Direktyvoje 2003/87/EB nustatyto tikslo įgyvendinimo priklausys tikėtinas menkas išmetamųjų teršalų kiekis kiekviename sektoriuje;

| (6) | turėtų būti užkirstas kelias teršalams, išmetamiems vykdant Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytą veiklą, t. y. vykdant pramoninius procesus arba deginant netvarų kurą, net jei jie galėtų būti surenkami ir naudojami nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti. Šiems išmetamiesiems teršalams taikoma anglies dioksido apmokestinimo priemonė, kuria skatinama pirmiausia mažinti teršalų, išmetamų naudojant netvarų kurą, kiekį. Todėl tais atvejais, kai į tokį išmetamą teršalų kiekį neatsižvelgiama pradinės grandies sektoriuje taikant veiksmingą anglies dioksido apmokestinimo priemonę, tas išmetamas teršalų kiekis turi būti įtraukiamas į apskaitą ir neturėtų būti laikomas išvengtu; |
| --- | --- |

(6)

turėtų būti užkirstas kelias teršalams, išmetamiems vykdant Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytą veiklą, t. y. vykdant pramoninius procesus arba deginant netvarų kurą, net jei jie galėtų būti surenkami ir naudojami nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti. Šiems išmetamiesiems teršalams taikoma anglies dioksido apmokestinimo priemonė, kuria skatinama pirmiausia mažinti teršalų, išmetamų naudojant netvarų kurą, kiekį. Todėl tais atvejais, kai į tokį išmetamą teršalų kiekį neatsižvelgiama pradinės grandies sektoriuje taikant veiksmingą anglies dioksido apmokestinimo priemonę, tas išmetamas teršalų kiekis turi būti įtraukiamas į apskaitą ir neturėtų būti laikomas išvengtu;

| (7) | nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuras gali būti gaminami naudojant įvairius procesus, per kuriuos gali būti gaunamas įvairių rūšių kuro mišinys. Todėl taikant išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo vertinimo metodiką turėtų būti galima nustatyti dėl tų procesų – įskaitant procesus, per kuriuos gaunamas tiek iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, tiek perdirbtos anglies kuras, – faktiškai sumažėjusį išmetamą teršalų kiekį; |
| --- | --- |

(7)

nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuras gali būti gaminami naudojant įvairius procesus, per kuriuos gali būti gaunamas įvairių rūšių kuro mišinys. Todėl taikant išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo vertinimo metodiką turėtų būti galima nustatyti dėl tų procesų – įskaitant procesus, per kuriuos gaunamas tiek iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras, tiek perdirbtos anglies kuras, – faktiškai sumažėjusį išmetamą teršalų kiekį;

| (8) | siekiant nustatyti su nebiologinės kilmės skystuoju ir dujiniu transporto kuru iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuru susijusios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, reikia apskaičiuoti tokio kuro energinės vertės dalį proceso išvedinyje. Todėl turėtų būti nustatyta kiekvienos rūšies kuro dalis: atitinkamas dėl konkrečios rūšies kuro tiekiamos energijos kiekis turėtų būti padalytas iš bendro procesui tiekiamos atitinkamos energijos kiekio. Nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos atveju reikia nustatyti, ar atitinkama tiekiamoji elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių. Atitinkama tiekiamoji elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalies penktos ir šeštos pastraipų nuostatų. Kitu atveju atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nustatyti turėtų būti naudojamas gamybos šalyje dvejus metus iki konkrečių metų nustatytas iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalies vidurkis. Perdirbtos anglies kurui gaminti tinkama tiekiamąja energija gali būti laikomi tik skystųjų arba kietųjų atliekų iš neatsinaujinančiųjų išteklių, kurios nėra tinkamos medžiagoms gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (4) 4 straipsnį, srautai ir apdorojant atliekas gautos dujos bei išmetamosios dujos, kurių šaltinis – neatsinaujinantieji ištekliai ir kurios yra neišvengiami ir apgalvotai nesiekiami pramonės įrenginių gamybos proceso padariniai; |
| --- | --- |

(8)

siekiant nustatyti su nebiologinės kilmės skystuoju ir dujiniu transporto kuru iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kuru susijusios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą, reikia apskaičiuoti tokio kuro energinės vertės dalį proceso išvedinyje. Todėl turėtų būti nustatyta kiekvienos rūšies kuro dalis: atitinkamas dėl konkrečios rūšies kuro tiekiamos energijos kiekis turėtų būti padalytas iš bendro procesui tiekiamos atitinkamos energijos kiekio. Nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos atveju reikia nustatyti, ar atitinkama tiekiamoji elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių. Atitinkama tiekiamoji elektros energija turėtų būti laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, jei laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalies penktos ir šeštos pastraipų nuostatų. Kitu atveju atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai nustatyti turėtų būti naudojamas gamybos šalyje dvejus metus iki konkrečių metų nustatytas iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalies vidurkis. Perdirbtos anglies kurui gaminti tinkama tiekiamąja energija gali būti laikomi tik skystųjų arba kietųjų atliekų iš neatsinaujinančiųjų išteklių, kurios nėra tinkamos medžiagoms gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (4) 4 straipsnį, srautai ir apdorojant atliekas gautos dujos bei išmetamosios dujos, kurių šaltinis – neatsinaujinantieji ištekliai ir kurios yra neišvengiami ir apgalvotai nesiekiami pramonės įrenginių gamybos proceso padariniai;

| (9) | laikantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytos biodegalų ir skystųjų bioproduktų vertės, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui ir perdirbtos anglies kurui nustatyta lygintino iškastinio kuro vertė turėtų būti lygi 94 g CO2e/MJ; |
| --- | --- |

(9)

laikantis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytos biodegalų ir skystųjų bioproduktų vertės, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui ir perdirbtos anglies kurui nustatyta lygintino iškastinio kuro vertė turėtų būti lygi 94 g CO2e/MJ;

| (10) | pagrindinis perdirbtos anglies kuro propagavimo tikslas – mažinti išmetamą ŠESD kiekį didinant reikalavimus atitinkančių žaliavų naudojimo, palyginti su dabartiniu naudojimu, efektyvumą. Kadangi žaliavos, kurios gali būti naudojamos perdirbtos anglies kurui gaminti, jau galėjo būti naudojamos energijai gaminti, apskaičiuojant išmetamą ŠESD kiekį tikslinga atsižvelgti į ŠESD kiekį, išmetamą dėl tų pastoviųjų įvedinių dabartinės paskirties pakeitimo juos panaudojant kitu tikslu. Tas pats požiūris turėtų būti taikomas per integruotuosius procesus gautiems pastoviesiems įvediniams, kurie naudojami nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(10)

pagrindinis perdirbtos anglies kuro propagavimo tikslas – mažinti išmetamą ŠESD kiekį didinant reikalavimus atitinkančių žaliavų naudojimo, palyginti su dabartiniu naudojimu, efektyvumą. Kadangi žaliavos, kurios gali būti naudojamos perdirbtos anglies kurui gaminti, jau galėjo būti naudojamos energijai gaminti, apskaičiuojant išmetamą ŠESD kiekį tikslinga atsižvelgti į ŠESD kiekį, išmetamą dėl tų pastoviųjų įvedinių dabartinės paskirties pakeitimo juos panaudojant kitu tikslu. Tas pats požiūris turėtų būti taikomas per integruotuosius procesus gautiems pastoviesiems įvediniams, kurie naudojami nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (11) | jei elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančių išteklių gaminti, imama iš elektros tinklo ir nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, turėtų būti taikomas valstybėje narėje, kurioje kuras gaminamas, suvartojamos elektros energijos taršos anglies dioksidu intensyvumo vidurkis, nes jis geriausiai apibūdina viso proceso taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. Kita vertus, iš elektros tinklo imamai elektros energijai, kuri naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti ir kuri pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, išmetamo ŠESD kiekio vertės galėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į įrenginio, gaminančio nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą, veikimo pilnutine apkrova valandų skaičių. Jei elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnyje nustatytas taisykles laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, šiai tiekiamai elektros energijai taikoma taršos anglies dioksidu intensyvumo vertė turėtų būti lygi nuliui, |
| --- | --- |

(11)

jei elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančių išteklių gaminti, imama iš elektros tinklo ir nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, turėtų būti taikomas valstybėje narėje, kurioje kuras gaminamas, suvartojamos elektros energijos taršos anglies dioksidu intensyvumo vidurkis, nes jis geriausiai apibūdina viso proceso taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą. Kita vertus, iš elektros tinklo imamai elektros energijai, kuri naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti ir kuri pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį nelaikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, išmetamo ŠESD kiekio vertės galėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į įrenginio, gaminančio nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą, veikimo pilnutine apkrova valandų skaičių. Jei elektros energija, naudojama nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnyje nustatytas taisykles laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų išteklių, šiai tiekiamai elektros energijai taikoma taršos anglies dioksidu intensyvumo vertė turėtų būti lygi nuliui,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatoma minimali išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo riba ir pateikiama išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo apskaičiavimo metodika.

2 straipsnis

Išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro naudojimo turi siekti bent 70 %.

3 straipsnis

Išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo nustatomas pagal priede pateiktą metodiką.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

2

(3)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

3

(4)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

4

---

PRIEDAS

Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo nustatymo metodika

A.   METODIKA

| 1. | Šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamas dėl nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba perdirbtos anglies kuro gamybos ir naudojimo, apskaičiuojamas taip:
  E = ei + ep + etd + eu – eccs

  čia:







  E | = | visas dėl kuro naudojimo išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| --- | --- | --- | --- |
| ei | = | eielastic + eirigid – eex-use: dėl įvedinių tiekimo išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| eielastic | = | dėl kintamųjų įvedinių išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| eirigid | = | dėl pastoviųjų įvedinių išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| eex-use | = | dėl esamo įvedinių naudojimo ir jų paskirties išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| ep | = | perdirbant išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| etd | = | transportuojant ir skirstant išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| eu | = | pagal galutinę paskirtį naudojamo kuro degimo metu išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro); |
| eccs | = | išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas dėl anglies dioksido surinkimo ir geologinio saugojimo (gCO2e/MJ kuro). |

1.

E = ei + ep + etd + eu – eccs

čia:

E

=

visas dėl kuro naudojimo išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

ei

=

eielastic + eirigid – eex-use: dėl įvedinių tiekimo išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

eielastic

=

dėl kintamųjų įvedinių išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

eirigid

=

dėl pastoviųjų įvedinių išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

eex-use

=

dėl esamo įvedinių naudojimo ir jų paskirties išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

ep

=

perdirbant išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

etd

=

transportuojant ir skirstant išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

eu

=

pagal galutinę paskirtį naudojamo kuro degimo metu išmetamas teršalų kiekis (g CO2e/MJ kuro);

eccs

=

išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas dėl anglies dioksido surinkimo ir geologinio saugojimo (gCO2e/MJ kuro).

Į teršalų kiekį, išmetamą gaminant mechanizmus ir įrangą, neatsižvelgiama.

Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro arba perdirbtos anglies kuro sukeliamos taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas nustatomas bendrą su kiekvienu lygties nariu susijusį proceso metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį padalijant iš viso vykdant procesą gauto kuro kiekio ir išreiškiamas CO2 ekvivalento gramais vienam MJ kuro (g CO2e/MJ kuro). Jei kuras yra iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro, perdirbtos anglies kuro ir kito kuro mišinys, laikoma, kad visų rūšių (kuro) taršos intensyvumas yra vienodas.

Šios taisyklės išimtis yra bendro perdirbimo atvejis, kai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras ir perdirbtos anglies kuras tik iš dalies pakeičia įprastinius proceso įvedinius.

Tokiu atveju taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas skaičiuojamas proporcingai įvedinių energinei vertei ir atskiriama:

| — | proceso dalis, pagrįsta įprastiniu įvediniu, ir |
| --- | --- |

—

proceso dalis, pagrįsta įprastiniu įvediniu, ir

| — | proceso dalis, pagrįsta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintu nebiologinės kilmės skystuoju ir dujiniu transporto kuru ir perdirbtos anglies kuru, darant prielaidą, kad proceso dalys kitaip yra identiškos. |
| --- | --- |

—

proceso dalis, pagrįsta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintu nebiologinės kilmės skystuoju ir dujiniu transporto kuru ir perdirbtos anglies kuru, darant prielaidą, kad proceso dalys kitaip yra identiškos.

Analogiškai procesai atskiriami tais atvejais, kai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras ir perdirbtos anglies kuras perdirbamas kartu su biomase.

Taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas gali būti apskaičiuojamas kaip visos kuro gamybos per ne ilgesnį kaip vieno kalendorinio mėnesio laikotarpį vidurkis, bet gali būti apskaičiuojamas ir trumpesniam laikotarpiui. Jei siekiant padidinti kuro ar tarpinių produktų šilumingumą procesui tiekiama elektros energija pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytą metodiką laikoma tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminta elektros energija, laikotarpis turi atitikti laikinei koreliacijai taikomus reikalavimus. Kai aktualu, atskiriems laikotarpiams apskaičiuotos taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo vertės gali būti naudojamos vidutiniam ne ilgesnio kaip vieno mėnesio laikotarpio taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumui apskaičiuoti, jei kiekvienam laikotarpiui apskaičiuotos atskiros vertės atitinka ne mažesnę kaip 70 % sumažėjimo ribinę vertę.

| 2. | Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas dėl iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro arba perdirbtos anglies kuro naudojimo apskaičiuojamas taip:
  Sumažėjimas = (EF – E)/EF

  čia:







  E | = | visas dėl iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro arba perdirbtos anglies kuro naudojimo išmetamas teršalų kiekis; |
| --- | --- | --- | --- |
| E F | = | visas lygintino iškastinio kuro išmetamųjų teršalų kiekis. |

2.

Sumažėjimas = (EF – E)/EF

čia:

E

=

visas dėl iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro arba perdirbtos anglies kuro naudojimo išmetamas teršalų kiekis;

E F

=

visas lygintino iškastinio kuro išmetamųjų teršalų kiekis.

Visam iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomas bendras lygintino iškastinio kuro išmetamųjų teršalų kiekis turi būti 94 g CO2e/MJ.

| 3. | Jei proceso išvedinys nevisiškai atitinka iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą arba perdirbtos anglies kurą, jų atitinkamos dalys bendrame išvedinyje nustatomos taip:






  a) | iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro dalis nustatoma atitinkamą procesui tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį padalijant iš bendro atitinkamo procesui tiekiamos energijos kiekio; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro dalis nustatoma atitinkamą procesui tiekiamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį padalijant iš bendro atitinkamo procesui tiekiamos energijos kiekio;

| b) | perdirbtos anglies kuro dalis nustatoma atitinkamą procesui tiekiamos energijos, laikomos perdirbtos anglies kuro gamybos šaltiniu, kiekį padalijant iš bendro atitinkamo procesui tiekiamos energijos kiekio. |
| --- | --- |

b)

perdirbtos anglies kuro dalis nustatoma atitinkamą procesui tiekiamos energijos, laikomos perdirbtos anglies kuro gamybos šaltiniu, kiekį padalijant iš bendro atitinkamo procesui tiekiamos energijos kiekio.

Atitinkama įvedinių, kurie yra medžiagos, energija yra medžiagos, kuri sudaro kuro molekulinę struktūrą, apatinis šilumingumas (1).

Jei tiekiama elektros energija yra naudojama kuro ar tarpinių produktų šilumingumui padidinti, atitinkama energija yra elektros energija.

Pramonės išeinančių dujų energija yra išeinančių dujų energija pagal jų apatinį šilumingumą. Jei šiluma naudojama kuro ar tarpinio produkto šilumingumui padidinti, atitinkama energija yra kurui sintetinti naudojama naudingoji šiluma. Naudingoji šiluma – bendra šilumos energija, padauginta iš Karno efektyvumo, apibrėžto Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 1 punkto b papunktyje. Į kitus įvedinius atsižvelgiama tik nustatant kuro sukeliamos taršos intensyvumą.

| 4. | Nustatant su įvedinių tiekimu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį, reikia skirti kintamuosius įvedinius ir pastoviuosius įvedinius. Pastovieji įvediniai – įvediniai, kurių tiekimo negalima padidinti, kad būtų patenkintas papildomas poreikis. Taigi, pastovūs yra visi įvediniai, laikomi perdirbtos anglies kuro gamybai skirtos anglies šaltiniu, taip pat išvediniai, gaminami pastoviu santykiu vykdant integruotą procesą (2) ir sudarantys mažiau kaip 10 % išvedinio ekonominės vertės. Jei jie sudaro ne mažiau kaip 10 % ekonominės vertės, jie laikomi kintamais. Apskritai kintamieji įvediniai yra tie įvediniai, kurių tiekimą galima padidinti, kad būtų patenkintas papildomas poreikis. Šiai kategorijai priskiriami naftos produktai iš naftos perdirbimo gamyklų, nes naftos perdirbimo gamyklos gali keisti savo produktų santykį. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elektros energijai, kuri pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį laikoma pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, priskiriama nulinė išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertė. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Iš tinklo imamai elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį nelaikomai pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės kiekvienais kalendoriniais metais gali būti priskiriamos taikant vieną iš šių trijų alternatyvių metodų:






  a) | išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės priskiriamos pagal šio priedo C dalį. Tai nedaro poveikio vertinimui pagal valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės priskiriamos pagal šio priedo C dalį. Tai nedaro poveikio vertinimui pagal valstybės pagalbos taisykles;

| b) | išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės priskiriamos pagal įrenginio, gaminančio nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurą, veikimo pilnutine apkrova valandų skaičių. Jei pilnutinės apkrovos valandų skaičius yra lygus arba mažesnis už valandų skaičių, kuriam elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminantys įrenginiai arba branduolinės elektrinės nustatė ribinę kainą ankstesniais kalendoriniais metais, apie kuriuos yra patikimų duomenų, iš tinklo imamai elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos procese, priskiriama nulinė išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio g CO2e/MJ vertė. Jei šis pilnutinės apkrovos valandų skaičius viršijamas, iš tinklo imamai elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti, priskiriama išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertė yra 183 g CO2e/MJ; |
| --- | --- |

b)

išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės priskiriamos pagal įrenginio, gaminančio nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurą, veikimo pilnutine apkrova valandų skaičių. Jei pilnutinės apkrovos valandų skaičius yra lygus arba mažesnis už valandų skaičių, kuriam elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminantys įrenginiai arba branduolinės elektrinės nustatė ribinę kainą ankstesniais kalendoriniais metais, apie kuriuos yra patikimų duomenų, iš tinklo imamai elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos procese, priskiriama nulinė išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio g CO2e/MJ vertė. Jei šis pilnutinės apkrovos valandų skaičius viršijamas, iš tinklo imamai elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti, priskiriama išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertė yra 183 g CO2e/MJ;

| c) | galima naudoti įrenginio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertę, kai ribinės kainos elektros energiją prekybos zonoje jis tiekia nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos metu, jei šią informaciją viešai pateikia nacionalinis perdavimo sistemos operatorius. |
| --- | --- |

c)

galima naudoti įrenginio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertę, kai ribinės kainos elektros energiją prekybos zonoje jis tiekia nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos metu, jei šią informaciją viešai pateikia nacionalinis perdavimo sistemos operatorius.

Jeigu naudojamas b punkte nustatytas metodas, jis turėtų būti taikomas ir elektros energijai, naudojamai nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kurui gaminti, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalį laikomai pagaminta tik iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

| 7. | Dėl kintamųjų įvedinių, gaunamų iš integruoto proceso, išmetamas ŠESD kiekis nustatomas pagal faktinio jų gamybos proceso duomenis. Jis apima visą teršalų kiekį, išmetamą dėl šių įvedinių gamybos visoje jų tiekimo grandinėje (įskaitant teršalų kiekį, išmetamą išgaunant pirminę energiją, reikalingą įvediniui gauti, perdirbant įvedinį ir jį transportuojant). Degimo metu išsiskiriančių ŠESD kiekis, susijęs su dėl kuro įvedinių išmetamu anglies dioksido kiekiu, neįtraukiamas (3).
  Tačiau ŠESD kiekis, išmetamas dėl kintamųjų įvedinių, kurie nėra gaunami iš integruoto proceso, nustatomas pagal šio priedo B dalyje pateiktas vertes. Jei įvediniai neįtraukti į sąrašą, informaciją apie taršos intensyvumą galima gauti iš naujausios versijos JEC (JRC, EUCAR ir CONCAWE) WTW (angl. Well-To-Wheels) ataskaitos, ECOINVENT duomenų bazės, oficialių šaltinių, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) arba Vyriausybės, kitų peržiūrimų šaltinių, pavyzdžiui, E3 ir GEMIS duomenų bazės, ir recenzuojamų leidinių. |
| --- | --- |

7.

Tačiau ŠESD kiekis, išmetamas dėl kintamųjų įvedinių, kurie nėra gaunami iš integruoto proceso, nustatomas pagal šio priedo B dalyje pateiktas vertes. Jei įvediniai neįtraukti į sąrašą, informaciją apie taršos intensyvumą galima gauti iš naujausios versijos JEC (JRC, EUCAR ir CONCAWE) WTW (angl. Well-To-Wheels) ataskaitos, ECOINVENT duomenų bazės, oficialių šaltinių, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) arba Vyriausybės, kitų peržiūrimų šaltinių, pavyzdžiui, E3 ir GEMIS duomenų bazės, ir recenzuojamų leidinių.

| 8. | Kiekvieno įvedinio, išskyrus tuos, kurių vertės imamos iš šio priedo B dalies, tiekėjas apskaičiuoja įvedinio sukeliamos taršos intensyvumą (4) pagal šiame dokumente nurodytas procedūras ir vertę praneša kito gamybos etapo vykdytojui arba galutinio kuro gamintojui. Ta pati taisyklė taikoma ir toliau tiekimo grandinėje esantiems įvedinių tiekėjams. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Į teršalų kiekį, išmetamą dėl pastoviųjų įvedinių, įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, kuris susidaro nukrypstant nuo šių įvedinių ankstesnio ar alternatyvaus naudojimo. Nustatant šį išmetamųjų teršalų kiekį atsižvelgiama į nepagamintą elektros energiją, šilumą arba produktus, kurie anksčiau buvo gaminami naudojant įvedinį, taip pat į teršalų kiekį, išmetamą įvedinį papildomai apdorojant ir transportuojant. Taikomos tokios taisyklės:






  a) | išmetamųjų teršalų kiekis, priskiriamas pastoviųjų įvedinių tiekimui, nustatomas nepagamintą elektros energijos, šilumos ar kitų produktų kiekį dauginant iš atitinkamo išmetamųjų teršalų faktoriaus. Jei sumažėja elektros energijos gamyba, atsižvelgiama į šalies, kurioje įvyko pokytis, tinklo elektros energijos gamybos išmetamųjų teršalų faktorius, nustatytus pagal atitinkamą metodiką, išdėstytą 5 arba 6 punkte. Jei nukrypstama nuo medžiagos naudojimo, išmetamųjų teršalų kiekis, priskiriamas pakaitinei medžiagai, apskaičiuojamas taip, kaip pagal šią metodiką jis apskaičiuojamas įvediniams, kurie yra medžiagos. Per pirmuosius 20 metų nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos pradžios elektros energijos, šilumos ir medžiagų gamybos sumažėjimas nustatomas pagal vidutinį elektros energijos ir šilumos kiekį, kuris buvo pagamintas iš pastoviųjų įvedinių per pastaruosius trejus metus iki nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos pradžios. Po 20 gamybos metų sumažėjęs pagamintos elektros energijos, šilumos ar kitų produktų kiekis nustatomas pagal atitinkamose geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadose numatytus minimaliuosius energinio naudingumo standartus. Jei procesui netaikomas GPGB, gamybos sumažėjimo įvertinimas grindžiamas palyginamu procesu, vykdomu taikant naujausią technologiją; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

išmetamųjų teršalų kiekis, priskiriamas pastoviųjų įvedinių tiekimui, nustatomas nepagamintą elektros energijos, šilumos ar kitų produktų kiekį dauginant iš atitinkamo išmetamųjų teršalų faktoriaus. Jei sumažėja elektros energijos gamyba, atsižvelgiama į šalies, kurioje įvyko pokytis, tinklo elektros energijos gamybos išmetamųjų teršalų faktorius, nustatytus pagal atitinkamą metodiką, išdėstytą 5 arba 6 punkte. Jei nukrypstama nuo medžiagos naudojimo, išmetamųjų teršalų kiekis, priskiriamas pakaitinei medžiagai, apskaičiuojamas taip, kaip pagal šią metodiką jis apskaičiuojamas įvediniams, kurie yra medžiagos. Per pirmuosius 20 metų nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos pradžios elektros energijos, šilumos ir medžiagų gamybos sumažėjimas nustatomas pagal vidutinį elektros energijos ir šilumos kiekį, kuris buvo pagamintas iš pastoviųjų įvedinių per pastaruosius trejus metus iki nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos pradžios. Po 20 gamybos metų sumažėjęs pagamintos elektros energijos, šilumos ar kitų produktų kiekis nustatomas pagal atitinkamose geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadose numatytus minimaliuosius energinio naudingumo standartus. Jei procesui netaikomas GPGB, gamybos sumažėjimo įvertinimas grindžiamas palyginamu procesu, vykdomu taikant naujausią technologiją;

| b) | jei pastovieji įvediniai yra tarpiniai pramoninių procesų srautai, pavyzdžiui, koksavimo dujos, plieno gamyklų aukštakrosnių dujos arba naftos perdirbimo gamyklų dujos, kurių nukreipimo kurui gaminti poveikio tiesiogiai išmatuoti neįmanoma, dėl to įvedinių nukreipimo išmetamas teršalų kiekis nustatomas pagal gamyklos veikimo modelius prieš ir po jos modifikavimo perdirbtos anglies kurui gaminti. Jei dėl gamyklos modifikavimo sumažėjo kai kurių produktų kiekis, į pastoviesiems įvediniams priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su prarastų produktų pakeitimu kitais produktais; |
| --- | --- |

b)

jei pastovieji įvediniai yra tarpiniai pramoninių procesų srautai, pavyzdžiui, koksavimo dujos, plieno gamyklų aukštakrosnių dujos arba naftos perdirbimo gamyklų dujos, kurių nukreipimo kurui gaminti poveikio tiesiogiai išmatuoti neįmanoma, dėl to įvedinių nukreipimo išmetamas teršalų kiekis nustatomas pagal gamyklos veikimo modelius prieš ir po jos modifikavimo perdirbtos anglies kurui gaminti. Jei dėl gamyklos modifikavimo sumažėjo kai kurių produktų kiekis, į pastoviesiems įvediniams priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su prarastų produktų pakeitimu kitais produktais;

| c) | jei procese naudojami pastovieji įvediniai iš naujų įrenginių, pavyzdžiui, naujos plieno gamyklos, kuri savo aukštakrosnių dujas naudoja perdirbtos anglies kurui gaminti, atsižvelgiama į įvedinių naudojimo nukrypstant nuo ekonomiškiausio alternatyvaus naudojimo poveikį. Tada su išmetamaisiais teršalais susiję rezultatai skaičiuojami pagal atitinkamose GPGB išvadose numatytus minimaliuosius energinio naudingumo standartus. Jei pramonės procesams netaikomi GPGB, išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas apskaičiuojamas remiantis palyginamu procesu, vykdomu taikant naujausią technologiją. |
| --- | --- |

c)

jei procese naudojami pastovieji įvediniai iš naujų įrenginių, pavyzdžiui, naujos plieno gamyklos, kuri savo aukštakrosnių dujas naudoja perdirbtos anglies kurui gaminti, atsižvelgiama į įvedinių naudojimo nukrypstant nuo ekonomiškiausio alternatyvaus naudojimo poveikį. Tada su išmetamaisiais teršalais susiję rezultatai skaičiuojami pagal atitinkamose GPGB išvadose numatytus minimaliuosius energinio naudingumo standartus. Jei pramonės procesams netaikomi GPGB, išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas apskaičiuojamas remiantis palyginamu procesu, vykdomu taikant naujausią technologiją.

| 10. | Teršalų kiekis, išmetamas dėl įvedinio esamo naudojimo ar paskirties, apima visą dėl įvedinio esamo naudojimo ar paskirties išmetamą teršalų kiekį, kurio išvengiama, kai įvedinys naudojamas kurui gaminti. Į šį išmetamųjų teršalų kiekį įtraukiamas į kuro cheminę sudėtį įeinančios anglies, kuri kitaip būtų išmesta į atmosferą kaip CO2, kiekis CO2 ekvivalentu. Tai apima surinktą ir į kurą integruotą CO2, jei tenkinama bent viena iš šių sąlygų:






  a) | iki 2036 m. – CO2 surinktas vykdant veiklą, įtrauktą į Direktyvos 2003/87/EB I priedą, į jį jau buvo atsižvelgta taikant efektyvią anglies dioksido apmokestinimo sistemą ir jis integruotas į kuro cheminę sudėtį. Kitais atvejais ši data nukeliama į 2041 m., išskyrus atvejus, kai CO2 susidaro deginant kurą elektros energijai gaminti; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

iki 2036 m. – CO2 surinktas vykdant veiklą, įtrauktą į Direktyvos 2003/87/EB I priedą, į jį jau buvo atsižvelgta taikant efektyvią anglies dioksido apmokestinimo sistemą ir jis integruotas į kuro cheminę sudėtį. Kitais atvejais ši data nukeliama į 2041 m., išskyrus atvejus, kai CO2 susidaro deginant kurą elektros energijai gaminti;

| b) | CO2 surinktas iš oro; |
| --- | --- |

b)

CO2 surinktas iš oro;

| c) | CO2 surinktas gaminant arba deginant biokurą, skystuosius bioproduktus arba biomasės kurą, atitinkančius tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, o už CO2 surinkimą nebuvo gauti kreditai už išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą dėl CO2 surinkimo ir pakeitimo, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose; |
| --- | --- |

c)

CO2 surinktas gaminant arba deginant biokurą, skystuosius bioproduktus arba biomasės kurą, atitinkančius tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus, o už CO2 surinkimą nebuvo gauti kreditai už išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą dėl CO2 surinkimo ir pakeitimo, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose;

| d) | CO2 surenkamas deginant iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą ir perdirbtos anglies kurą, atitinkantį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus, nustatytus Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje ir šiame reglamente; |
| --- | --- |

d)

CO2 surenkamas deginant iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą ir perdirbtos anglies kurą, atitinkantį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus, nustatytus Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje ir šiame reglamente;

| e) | CO2 surinktas iš geologinio CO2 šaltinio ir prieš tai išsiskyrė natūraliai. |
| --- | --- |

e)

CO2 surinktas iš geologinio CO2 šaltinio ir prieš tai išsiskyrė natūraliai.

Neįtraukiamas CO2, surinktas specialiai deginant kurą CO2 gaminti, ir CO2, už kurio surinkimą gautas anglies dioksido kreditas pagal kitas teisės nuostatas.

Apskaičiuojant įvediniams priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį, įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su įvediniais, naudojamais CO2 surinkimo procese, pavyzdžiui, elektros energija, šiluma ir suvartojamomis medžiagomis.

| 11. | 10 punkto a papunktyje nustatytos datos bus peržiūrėtos atsižvelgiant į Sąjungos lygmens 2040 m. klimato politikos tikslo, nustatyto remiantis Reglamento (ES) 2021/1119 4 straipsnio 3 dalimi, įgyvendinimą sektoriuose, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dėl perdirbimo išmetami teršalai apima teršalus, tiesiogiai išmetamus į atmosferą perdirbimo metu, išsiskiriančius apdorojant atliekas ir dėl nuotėkio. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Deginant kurą išmetami teršalai yra visi naudojamo kuro degimo metu išsiskiriantys teršalai. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Šiltnamio efektą sukeliančios dujos, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį, ir jų anglies dioksido ekvivalentai turi būti tokie patys, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jei proceso metu susidaro keli gretutiniai produktai, pavyzdžiui, kuras arba cheminės medžiagos, taip pat gretutiniai energiniai produktai, pavyzdžiui, šiluma, elektros energija ar mechaninė energija, eksportuojama iš gamyklos, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis šiems gretutiniams produktams paskirstomas toliau nurodytus metodus taikant taip:






  a) | priskyrimas atliekamas proceso, kurio metu gaunami gretutiniai produktai, pabaigoje. Į priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį įtraukiamas paties proceso metu išmetamas teršalų kiekis, taip pat išmetamųjų teršalų kiekis, priskiriamas proceso įvediniams; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

priskyrimas atliekamas proceso, kurio metu gaunami gretutiniai produktai, pabaigoje. Į priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį įtraukiamas paties proceso metu išmetamas teršalų kiekis, taip pat išmetamųjų teršalų kiekis, priskiriamas proceso įvediniams;

| b) | priskiriami išmetamieji teršalai yra e
  i ir visos e
  p, e
  td bei e
  ccs teršalų kiekio, išmetamo iki gretutinių produktų gamybos proceso etapo ir šiuo etapu, dalys. Jei proceso įvedinys yra gretutinis kito proceso produktas, iš pradžių turi būti atliekamas priskyrimas pagal tą kitą procesą, kad būtų nustatytas įvediniui priskiriamas išmetamųjų teršalų kiekis; |
| --- | --- |

b)

priskiriami išmetamieji teršalai yra e
  i ir visos e
  p, e
  td bei e
  ccs teršalų kiekio, išmetamo iki gretutinių produktų gamybos proceso etapo ir šiuo etapu, dalys. Jei proceso įvedinys yra gretutinis kito proceso produktas, iš pradžių turi būti atliekamas priskyrimas pagal tą kitą procesą, kad būtų nustatytas įvediniui priskiriamas išmetamųjų teršalų kiekis;

| c) | jei projektui priklausančiame įrenginyje apdorojamas tik vienas iš projekto gretutinių produktų, to įrenginio išmetami teršalai priskiriami tik tam gretutiniam produktui; |
| --- | --- |

c)

jei projektui priklausančiame įrenginyje apdorojamas tik vienas iš projekto gretutinių produktų, to įrenginio išmetami teršalai priskiriami tik tam gretutiniam produktui;

| d) | jei vykdant procesą galima keisti gaminamų gretutinių produktų santykį, priskyrimas atliekamas pagal fizinį priežastinį ryšį, nustatant tik vieno gretutinio produkto gamybos apimties padidinimo poveikį proceso metu išmetamam teršalų kiekiui, kai kitų pagamintų produktų kiekis išlieka pastovus; |
| --- | --- |

d)

jei vykdant procesą galima keisti gaminamų gretutinių produktų santykį, priskyrimas atliekamas pagal fizinį priežastinį ryšį, nustatant tik vieno gretutinio produkto gamybos apimties padidinimo poveikį proceso metu išmetamam teršalų kiekiui, kai kitų pagamintų produktų kiekis išlieka pastovus;

| e) | jei produktų santykis yra pastovus ir visi gretutiniai produktai yra tik kuras, elektros energija arba šiluma, priskyrimas atliekamas pagal energinę vertę. Jei priskyrimas susijęs su eksportuojama šiluma pagal energinę vertę, galima atsižvelgti tik į naudingąją šilumos dalį, apibrėžtą Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 16 punkte; |
| --- | --- |

e)

jei produktų santykis yra pastovus ir visi gretutiniai produktai yra tik kuras, elektros energija arba šiluma, priskyrimas atliekamas pagal energinę vertę. Jei priskyrimas susijęs su eksportuojama šiluma pagal energinę vertę, galima atsižvelgti tik į naudingąją šilumos dalį, apibrėžtą Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 16 punkte;

| f) | jei produktų santykis yra pastovus ir kai kurie gretutiniai produktai yra energinės vertės neturinčios medžiagos, priskyrimas atliekamas pagal gretutinių produktų ekonominę vertę. Ekonomine verte laikoma vidutinė paskutinių trejų metų gamyklinė produktų vertė. Jei tokių duomenų nėra, vertė apskaičiuojama pagal prekių kainas, atėmus transportavimo ir laikymo išlaidas (5). |
| --- | --- |

f)

jei produktų santykis yra pastovus ir kai kurie gretutiniai produktai yra energinės vertės neturinčios medžiagos, priskyrimas atliekamas pagal gretutinių produktų ekonominę vertę. Ekonomine verte laikoma vidutinė paskutinių trejų metų gamyklinė produktų vertė. Jei tokių duomenų nėra, vertė apskaičiuojama pagal prekių kainas, atėmus transportavimo ir laikymo išlaidas (5).

| 16. | Transportuojant ir skirstant išmetamas teršalų kiekis apima dėl gatavo kuro laikymo ir skirstymo išmetamą teršalų kiekį. Į įvediniams priskiriamą išmetamųjų teršalų kiekį e
  i įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su jų transportavimu ir laikymu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Jei nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir perdirbtos anglies kuro gamybos proceso metu išmestas anglies dioksidas yra nuolat saugomas pagal Direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, jis gali būti priskirtas proceso produktams kaip išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas eccs
  . Taip pat reikės į e
  p įtraukti teršalų kiekį, išmetamą dėl laikymo operacijų (įskaitant anglies dioksido transportavimą). |
| --- | --- |

17.

B.   KINTAMŲJŲ ĮVEDINIŲ SUKELIAMOS TARŠOS ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIOMIS DUJOMIS INTENSYVUMO STANDARTINĖS VERTĖS

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomas kitų nei elektros energija įvedinių sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas:

| | Visas išmetamas teršalų kiekis
  g CO2e/MJ | Pirminės grandies išmetamas teršalų kiekis
  g CO2e/MJ | Degimo metu išmetamas teršalų kiekis
  g CO2e/MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Gamtinės dujos | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Dyzelinas | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Benzinas | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Mazutas | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanolis | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Juodosios akmens anglys | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Lignitas | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Visas išmetamas teršalų kiekis

g CO2e/MJ

Pirminės grandies išmetamas teršalų kiekis

g CO2e/MJ

Degimo metu išmetamas teršalų kiekis

g CO2e/MJ

Gamtinės dujos

66,0

9,7

56,2

Dyzelinas

95,1

21,9

73,2

Benzinas

93,3

19,9

73,4

Mazutas

94,2

13,6

80,6

Metanolis

97,1

28,2

68,9

Juodosios akmens anglys

112,3

16,2

96,1

Lignitas

116,7

1,7

115,0

| | g CO2e/kg |
| --- | --- |
| Amoniakas | 2 351,3 |
| Kalcio chloridas (CaCl2) | 38,8 |
| Cikloheksanas | 723,0 |
| Vandenilio chlorido rūgštis (HCl) | 1 061,1 |
| Tepalai | 947,0 |
| Magnio sulfatas (MgSO4) | 191,8 |
| Azotas | 56,4 |
| Ortofosfato rūgštis (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kalio hidroksidas (KOH) | 419,1 |
| Grynas procesams skirtas CaO | 1 193,2 |
| Natrio karbonatas (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Natrio chloridas (NaCl) | 13,3 |
| Natrio hidroksidas (NaOH) | 529,7 |
| Natrio metoksidas (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Sieros rūgštis (H2SO4) | 217,5 |
| Karbamidas | 1 846,6 |

g CO2e/kg

Amoniakas

2 351,3

Kalcio chloridas (CaCl2)

38,8

Cikloheksanas

723,0

Vandenilio chlorido rūgštis (HCl)

1 061,1

Tepalai

947,0

Magnio sulfatas (MgSO4)

191,8

Azotas

56,4

Ortofosfato rūgštis (H3PO4)

3 124,7

Kalio hidroksidas (KOH)

419,1

Grynas procesams skirtas CaO

1 193,2

Natrio karbonatas (Na2CO3)

1 245,1

Natrio chloridas (NaCl)

13,3

Natrio hidroksidas (NaOH)

529,7

Natrio metoksidas (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Sieros rūgštis (H2SO4)

217,5

Karbamidas

1 846,6

C.   ELEKTROS ENERGIJOS SUKELIAMOS TARŠOS ŠESD INTENSYVUMAS

Elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas gali būti nustatomas šalių lygmeniu arba prekybos zonų lygmeniu. Elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas prekybos zonų lygmeniu gali būti nustatomas, tik jeigu reikiami duomenys yra prieinami viešai. Skaičiuojant elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumą, išreikštą g CO2e/kWh elektros energijos, atsižvelgiama į visus galimus elektros energijai gaminti skirtos pirminės energijos šaltinius, elektrinės tipą, konversijos efektyvumą ir pačios elektrinės suvartojamą elektros energiją.

Apskaičiuojant atsižvelgiama į visą anglies dioksido ekvivalentu išreikštą išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su elektros energijai gaminti naudojamo kuro deginimu ir tiekimu. Jis priklauso nuo elektros energijos gamybos įrenginiuose naudojamo įvairių rūšių kuro kiekio, kuro deginimui taikomų išmetamųjų teršalų faktorių ir kuro tiekimo pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktorių.

Šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios nėra CO2, perskaičiuojamos į CO2e, dauginant iš jų visuotinio atšilimo potencialo (VAP) CO2 atžvilgiu per 100 metų laikotarpį, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte. Dėl deginant biomasės kurą išmetamo CO2 biogeninės kilmės į jo kiekį neatsižvelgiama, tačiau atsižvelgiama į išmetamą CH4 ir N2O kiekį.

Apskaičiuojant dėl kuro deginimo išmetamą ŠESD kiekį, naudojami IPCC numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai, taikomi stacionariems deginimo įrenginiams energetikos sektoriuje (IPCC, 2006). Pirminės grandies išmetamieji teršalai apima visų procesų ir etapų, kurių reikia ruošiant kurą elektros energijos gamybai, išmetamuosius teršalus; jie susidaro išgaunant, perdirbant ir transportuojant elektros energijai gaminti naudojamą kurą.

Be to, turi būti atsižvelgiama į visus pirminės grandies išmetamuosius teršalus, susijusius su biomasės auginimu, ruoša, surinkimu, perdirbimu ir transportavimu. Durpės ir iškastinės kilmės atliekų komponentai laikytini iškastiniu kuru.

Kuro sąnaudos, tenkančios bendram pagamintos elektros energijos kiekiui tik elektros energiją gaminančiose elektrinėse, nustatomos pagal pagamintos elektros energijos kiekį ir konversijos į elektros energiją efektyvumą. Vykdant bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą, šilumai tokiuose įrenginiuose pagaminti sunaudotas kuras skaičiuojamas atsižvelgiant į alternatyvią šilumos gamybą, kai bendras vidutinis efektyvumas yra 85 %, o likusi dalis priskiriama elektros energijos gamybai.

Branduolinių elektrinių atveju daroma prielaida, kad branduolinės šilumos konversijos efektyvumas yra 33 %, arba naudojami Eurostato ar panašaus akredituoto šaltinio pateikti duomenys.

Gaminant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant hidroenergiją, saulės energiją, vėjo energiją ir geoterminę energiją, kuras nenaudojamas. Neatsižvelgiama į elektros energijos gamybos įrenginių statybos, eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo metu išmetamą teršalų kiekį. Todėl laikoma, kad anglies dioksido ekvivalentu išreikštas išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su elektros energija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (vėjo, saulės, vandens ir geoterminės energijos), yra lygus nuliui.

Į CO2 ekvivalentu išreikštą išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su bendru pagamintos elektros energijos kiekiu, įtraukiami 3 lentelėje nurodyti JEC WTW ataskaitos 5 versijos (angl. JEC WTW v5) pirminės grandies išmetamųjų teršalų kiekiai (Prussi et al., 2020) bei 1 ir 2 lentelėse nurodyti stacionariųjų deginimo įrenginių numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai iš IPCC gairių dėl nacionalinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos (IPCC, 2006). Naudojamo kuro tiekimo pirminės grandies išmetamųjų teršalų kiekiai apskaičiuojami naudojant JEC WTW ataskaitos 5 versijos pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktorius (Prussi et al., 2020).

Elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumas apskaičiuojamas pagal lygtį:

Formula

| čia: | e

  gross_prod | = | išmetamųjų teršalų kiekis, išreikštas CO2 ekvivalentu

  ; |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktoriai, išreikšti CO2 ekvivalentu

  ; |
| | = | kuro deginimo išmetamųjų teršalų faktoriai, išreikšti CO2 ekvivalentu

  ; |
| B

  i | = | kuro sąnaudos elektros energijai pagaminti

  ; |
| | = | elektros energijai gaminti naudojamo kuro rūšis. |

čia:

e

  gross_prod

=

išmetamųjų teršalų kiekis, išreikštas CO2 ekvivalentu
  Formula
  ;

Formula

=

pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktoriai, išreikšti CO2 ekvivalentu
  Formula
  ;

Formula

=

kuro deginimo išmetamųjų teršalų faktoriai, išreikšti CO2 ekvivalentu
  Formula
  ;

B

  i

=

kuro sąnaudos elektros energijai pagaminti
  Formula
  ;

Formula

=

elektros energijai gaminti naudojamo kuro rūšis.

Grynasis pagamintos elektros energijos kiekis nustatomas pagal bendrą pagamintos elektros energijos kiekį, pačios elektrinės suvartojamos elektros energijos kiekį ir elektros energijos nuostolius dėl hidroakumuliacijos.

Formula

| čia: | E

  net | = | grynasis pagamintos elektros energijos kiekis

  ; |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | bendrasis pagamintos elektros energijos kiekis

  ; |
| E

  own | = | pačios elektrinės suvartotos elektros energijos kiekis

  ; |
| E

  pump | = | siurblių suvartotos elektros energijos kiekis

  . |

čia:

E

  net

=

grynasis pagamintos elektros energijos kiekis
  Formula
  ;

E

  gross

=

bendrasis pagamintos elektros energijos kiekis
  Formula
  ;

E

  own

=

pačios elektrinės suvartotos elektros energijos kiekis
  Formula
  ;

E

  pump

=

siurblių suvartotos elektros energijos kiekis
  Formula
  .

Grynosios pagamintos elektros energijos sukeliamos taršos anglies dioksidu intensyvumas yra bendras visų ŠESD kiekis, išmestas gaminant arba naudojant grynąją elektros energiją:

Formula

čia: CI – CO2 ekvivalentu išreikštas dėl elektros energijos gamybos išmestas teršalų kiekis
  Formula
  .

Elektros energijos gamybos ir kuro sąnaudų duomenys

Duomenys apie elektros energijos gamybą ir kuro sąnaudas gaunami iš TEA duomenų ir statistikos skyriaus, kuriame pateikiami duomenys apie energijos balansą ir elektros energiją, pagamintą naudojant įvairių rūšių kurą, pvz., iš TEA interneto svetainės Duomenų ir statistikos skyriaus („Energy Statistics Data Browser“) (6).

Vietoj šių duomenų ES valstybės narės gali naudoti Eurostato duomenis, kurie yra išsamesni. Jeigu taršos ŠESD intensyvumas nustatomas prekybos zonų lygmeniu, naudojami oficialūs nacionalinės statistikos duomenys, kurie yra tokie pat išsamūs, kaip ir TEA duomenys. Kuro sąnaudų duomenys turi apimti kuo išsamesnius turimus nacionalinės statistikos duomenis apie kietąjį iškastinį kurą, pagamintas dujas, durpes ir durpių produktus, degiuosius skalūnus ir bitumingąjį smėlį, naftą ir naftos produktus, gamtines dujas, atsinaujinančiuosius išteklius ir biokurą, atliekas iš neatsinaujinančiųjų išteklių ir branduolinę energiją. Atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir biokurą sudaro biokuras, komunalinės atliekos iš atsinaujinančiųjų išteklių, hidroenergija, vandenynų, geoterminė, vėjo, saulės energija ir šilumos siurbliai.

Įvedinių duomenys iš literatūros šaltinių

1 lentelė

Stacionariojo deginimo numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai [g/MJ kuro pagal apatinį šilumingumą]

| Kuras | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Kietasis iškastinis kuras | | | |
| Antracitas | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksinės anglys | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Kitos bituminės akmens anglys | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Subbituminės akmens anglys | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Lignitas | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Akmens anglių briketai | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksavimo krosnių koksas | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Dujinis koksas | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Akmens anglių degutas | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Rusvųjų anglių briketai | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Pagamintos dujos | | | |
| Dujų gamyklų dujos | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksavimo dujos | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Aukštakrosnių dujos | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Kitos regeneruotos dujos | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Durpės ir durpių produktai | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Degieji skalūnai ir bitumingasis smėlis | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta ir naftos produktai | | | |
| Žalia nafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Gamtiniai dujų kondensatai | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftos perdirbimo gamyklų žaliavos | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Priedai ir oksigenatai | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Kiti angliavandeniliai | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftos perdirbimo gamyklų dujos | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Etanas | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Suskystintos naftos dujos | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Automobilinis benzinas | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Aviacinis benzinas | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Benzininiai reaktyviniai degalai | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Žibaliniai reaktyviniai degalai | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Kitas žibalas | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Pirminis benzinas | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Gazolis ir dyzelinas | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Mazutas | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Vaitspiritas ir SBP | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Tepalai | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bitumas | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftos koksas | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Parafinas | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Kiti naftos produktai | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Gamtinės dujos | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Atliekos | | | |
| Pramonės atliekos (iš neatsinaujinančiųjų išteklių) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Komunalinės atliekos iš neatsinaujinančiųjų išteklių | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Pastaba. | Vertės turi būti padaugintos iš VAP koeficientų, nurodytų Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte |

Kuras

CO2

CH4

N2O

Kietasis iškastinis kuras

Antracitas

98,3

0,001

0,0015

Koksinės anglys

94,6

0,001

0,0015

Kitos bituminės akmens anglys

94,6

0,001

0,0015

Subbituminės akmens anglys

96,1

0,001

0,0015

Lignitas

101

0,001

0,0015

Akmens anglių briketai

97,5

0,001

0,0015

Koksavimo krosnių koksas

107

0,001

0,0015

Dujinis koksas

107

0,001

0,0001

Akmens anglių degutas

80,7

0,001

0,0015

Rusvųjų anglių briketai

97,5

0,001

0,0015

Pagamintos dujos

Dujų gamyklų dujos

44,4

0,001

0,0001

Koksavimo dujos

44,4

0,001

0,0001

Aukštakrosnių dujos

260

0,001

0,0001

Kitos regeneruotos dujos

182

0,001

0,0001

Durpės ir durpių produktai

106

0,001

0,0015

Degieji skalūnai ir bitumingasis smėlis

73,3

0,003

0,0006

Nafta ir naftos produktai

Žalia nafta

73,3

0,003

0,0006

Gamtiniai dujų kondensatai

64,2

0,003

0,0006

Naftos perdirbimo gamyklų žaliavos

73,3

0,003

0,0006

Priedai ir oksigenatai

73,3

0,003

0,0006

Kiti angliavandeniliai

73,3

0,003

0,0006

Naftos perdirbimo gamyklų dujos

57,6

0,001

0,0001

Etanas

61,6

0,001

0,0001

Suskystintos naftos dujos

63,1

0,001

0,0001

Automobilinis benzinas

69,3

0,003

0,0006

Aviacinis benzinas

70

0,003

0,0006

Benzininiai reaktyviniai degalai

70

0,003

0,0006

Žibaliniai reaktyviniai degalai

71,5

0,003

0,0006

Kitas žibalas

71,5

0,003

0,0006

Pirminis benzinas

73,3

0,003

0,0006

Gazolis ir dyzelinas

74,1

0,003

0,0006

Mazutas

77,4

0,003

0,0006

Vaitspiritas ir SBP

73,3

0,003

0,0006

Tepalai

73,3

0,003

0,0006

Bitumas

80,7

0,003

0,0006

Naftos koksas

97,5

0,003

0,0006

Parafinas

73,3

0,003

0,0006

Kiti naftos produktai

73,3

0,003

0,0006

Gamtinės dujos

56,1

0,001

0,0001

Atliekos

Pramonės atliekos (iš neatsinaujinančiųjų išteklių)

143

0,03

0,004

Komunalinės atliekos iš neatsinaujinančiųjų išteklių

91,7

0,03

0,004

Pastaba.

Vertės turi būti padaugintos iš VAP koeficientų, nurodytų Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte

| Šaltinis: | IPCC, 2006. |
| --- | --- |

Šaltinis:

IPCC, 2006.

2 lentelė

Biomasės kilmės kuro stacionariojo deginimo numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai [g/MJ kuro pagal apatinį šilumingumą]

| Kuro rūšis | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirminis kietasis biokuras | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Medžio anglys | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Biodujos | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Komunalinės atliekos iš neatsinaujinančiųjų išteklių | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Grynas biobenzinas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Įmaišytas biobenzinas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Grynas biodyzelinas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Įmaišytas biodyzelinas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Grynas reaktyvinis biožibalas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Įmaišytas reaktyvinis biožibalas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Kiti skystieji biodegalai | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Šaltinis: | IPCC, 2006. |

Kuro rūšis

CO2

CH4

N2O

Pirminis kietasis biokuras

0

0,03

0,004

Medžio anglys

0

0,2

0,004

Biodujos

0

0,001

0,0001

Komunalinės atliekos iš neatsinaujinančiųjų išteklių

0

0,03

0,004

Grynas biobenzinas

0

0,003

0,0006

Įmaišytas biobenzinas

0

0,003

0,0006

Grynas biodyzelinas

0

0,003

0,0006

Įmaišytas biodyzelinas

0

0,003

0,0006

Grynas reaktyvinis biožibalas

0

0,003

0,0006

Įmaišytas reaktyvinis biožibalas

0

0,003

0,0006

Kiti skystieji biodegalai

0

0,003

0,0006

Šaltinis:

IPCC, 2006.

3 lentelė

Kuro tiekimo pirminės grandies išmetamųjų teršalų faktoriai [g CO2e/MJ kuro pagal apatinį šilumingumą]

| Kuro rūšis | Išmetamųjų teršalų faktorius |
| --- | --- |
| Juodosios akmens anglys | 15,9 |
| Rusvosios anglys | 1,7 |
| Durpės | 0 |
| Akmens anglių dujos | 0 |
| Naftos produktai | 11,6 |
| Gamtinės dujos | 12,7 |
| Kietasis biokuras | 0,7 |
| Skystasis biokuras | 46,8 |
| Pramonės atliekos | 0 |
| Komunalinės atliekos | 0 |
| Biodujos | 13,7 |
| Branduolinė energija | 1,2 |
| Šaltinis: | JEC WTW ataskaitos 5 versija. |

Kuro rūšis

Išmetamųjų teršalų faktorius

Juodosios akmens anglys

15,9

Rusvosios anglys

1,7

Durpės

0

Akmens anglių dujos

0

Naftos produktai

11,6

Gamtinės dujos

12,7

Kietasis biokuras

0,7

Skystasis biokuras

46,8

Pramonės atliekos

0

Komunalinės atliekos

0

Biodujos

13,7

Branduolinė energija

1,2

Šaltinis:

JEC WTW ataskaitos 5 versija.

A lentelėje nurodytos elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumo vertės, taikomos šalių lygmeniu Europos Sąjungoje. Jeigu elektros energijos sukeliamos taršos ŠESD intensyvumas nustatomas šalių lygmeniu, šios vertės taikomos Europos Sąjungoje pagamintai elektros energijai, kol bus gauta naujesnių duomenų elektros energijos gamybos sukeliamos taršos intensyvumui nustatyti (7).

A lentelė

Elektros energijos sukeliamos taršos intensyvumas Europos Sąjungoje 2020 m.

| Šalis | Elektros energijos gamybos sukeliamos taršos intensyvumas (g CO2e/MJ) |
| --- | --- |
| Austrija | 39,7 |
| Belgija | 56,7 |
| Bulgarija | 119,2 |
| Kipras | 206,6 |
| Čekija | 132,5 |
| Vokietija | 99,3 |
| Danija | 27,1 |
| Estija | 139,8 |
| Graikija | 125,2 |
| Ispanija | 54,1 |
| Suomija | 22,9 |
| Prancūzija | 19,6 |
| Kroatija | 55,4 |
| Vengrija | 72,9 |
| Airija | 89,4 |
| Italija | 92,3 |
| Latvija | 39,4 |
| Lietuva | 57,7 |
| Liuksemburgas | 52,0 |
| Мalta | 133,9 |
| Nyderlandai | 99,9 |
| Lenkija | 196,5 |
| Portugalija | 61,6 |
| Rumunija | 86,1 |
| Slovakija | 45,6 |
| Slovėnija | 70,1 |
| Švedija | 4,1 |
| Šaltinis: | JRC, 2022. |

Šalis

Elektros energijos gamybos sukeliamos taršos intensyvumas (g CO2e/MJ)

Austrija

39,7

Belgija

56,7

Bulgarija

119,2

Kipras

206,6

Čekija

132,5

Vokietija

99,3

Danija

27,1

Estija

139,8

Graikija

125,2

Ispanija

54,1

Suomija

22,9

Prancūzija

19,6

Kroatija

55,4

Vengrija

72,9

Airija

89,4

Italija

92,3

Latvija

39,4

Lietuva

57,7

Liuksemburgas

52,0

Мalta

133,9

Nyderlandai

99,9

Lenkija

196,5

Portugalija

61,6

Rumunija

86,1

Slovakija

45,6

Slovėnija

70,1

Švedija

4,1

Šaltinis:

JRC, 2022.

---

(1)  Medžiagos, kurios sudėtyje yra vandens, apatiniu šilumingumu laikomas sausos medžiagos dalies apatinis šilumingumas (t. y. neatsižvelgiama į energiją, reikalingą vandeniui išgarinti). Neatsižvelgiama į iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą, kuris naudojamas kaip tarpinis produktas įprastiniam kurui gaminti.

(2)  Integruoti procesai apima procesus, kurie vyksta tame pačiame pramoniniame komplekse arba kuriuos vykdant tiekiami įvediniai naudojant specialią tiekimo infrastruktūrą, arba kuriuos vykdant tiekiama daugiau kaip pusė visų įvedinių energijos nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba perdirbtos anglies kurui gaminti.

(3)  Jei taršos anglies dioksidu intensyvumas imamas iš B dalyje pateiktos lentelės, į degimo metu išmetamą teršalų kiekį neatsižvelgiama. Taip yra todėl, kad degimo metu išmetamas teršalų kiekis įskaičiuojamas į galutinio kuro perdirbimo arba degimo metu išmetamą teršalų kiekį.

(4)  Atsižvelgiant į 6 skirsnį, į taršos intensyvumą neįtraukiamas išmetamas teršalų kiekis, susijęs su tiekiamo įvedinio anglies dioksido kiekiu.

(5)  Atkreipiamas dėmesys į tai, kad svarbios yra santykinės gretutinių produktų vertės, todėl bendroji infliacija nėra problema.

(6)  Pavyzdys: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202

(7)  Atnaujintus duomenis reguliariai teiks Europos Komisija.

---

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/1186

2023 m. birželio 13 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Kullings kalvdans“ (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Švedijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Kullings kalvdans“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Švedijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Kullings kalvdans“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Kullings kalvdans“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Kullings kalvdans“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Kullings kalvdans“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.4 klasei „ Kiti gyvūniniai produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą, ir kt.)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. birželio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 55, 2023 2 14, p. 14.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

SPRENDIMAI

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/35

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/1187

2023 m. birželio 19 d.

dėl Sąjungos paramos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotinimui ir veiksmingam įgyvendinimui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurioje nurodyta, kad užtikrinant ginklų neplatinimą, nusiginklavimą ir ginklų kontrolę gali būti svariai prisidėta prie kovos su terorizmu pasauliniu mastu sumažinant pavojų, kad nevalstybiniai subjektai gaus galimybę pasinaudoti masinio naikinimo ginklais, radioaktyviomis medžiagomis ir jų pristatymo priemonėmis. Strategijos III skyriuje pateiktas sąrašas priemonių, kurių būtina imtis tiek Sąjungoje, tiek trečiosiose valstybėse, siekiant kovoti su tokiu platinimu; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurioje nurodyta, kad užtikrinant ginklų neplatinimą, nusiginklavimą ir ginklų kontrolę gali būti svariai prisidėta prie kovos su terorizmu pasauliniu mastu sumažinant pavojų, kad nevalstybiniai subjektai gaus galimybę pasinaudoti masinio naikinimo ginklais, radioaktyviomis medžiagomis ir jų pristatymo priemonėmis. Strategijos III skyriuje pateiktas sąrašas priemonių, kurių būtina imtis tiek Sąjungoje, tiek trečiosiose valstybėse, siekiant kovoti su tokiu platinimu;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir taiko jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma, dėdama pastangas, kad būtų visuotinamos ir, jei būtina, stiprinamos pagrindinės sutartys, susitarimai ir tikrinimo tvarkos dėl nusiginklavimo ir neplatinimo, ir skirdama finansinius išteklius, kuriais remiami konkretūs daugiašalių institucijų, pavyzdžiui, JT narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (toliau – UNODC) ir JT kovos su terorizmu biuro (toliau – UNOCT), vykdomi projektai; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir taiko jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma, dėdama pastangas, kad būtų visuotinamos ir, jei būtina, stiprinamos pagrindinės sutartys, susitarimai ir tikrinimo tvarkos dėl nusiginklavimo ir neplatinimo, ir skirdama finansinius išteklius, kuriais remiami konkretūs daugiašalių institucijų, pavyzdžiui, JT narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (toliau – UNODC) ir JT kovos su terorizmu biuro (toliau – UNOCT), vykdomi projektai;

| (3) | 2005 m. balandžio 13 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Tarptautinę konvenciją dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais, kuri buvo pateikta pasirašyti 2005 m. rugsėjo 14 d.; |
| --- | --- |

(3)

2005 m. balandžio 13 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Tarptautinę konvenciją dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais, kuri buvo pateikta pasirašyti 2005 m. rugsėjo 14 d.;

| (4) | savo 2018 m. gegužės 24 d. pradėtoje nusiginklavimo darbotvarkėje, pavadintoje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“, JT generalinis sekretorius pažymėjo, kad branduolinė rizika yra nepriimtina ir kad ji vis didėja; |
| --- | --- |

(4)

savo 2018 m. gegužės 24 d. pradėtoje nusiginklavimo darbotvarkėje, pavadintoje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“, JT generalinis sekretorius pažymėjo, kad branduolinė rizika yra nepriimtina ir kad ji vis didėja;

| (5) | 2018 m. gruodžio 10 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/1939 (1); |
| --- | --- |

(5)

2018 m. gruodžio 10 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/1939 (1);

| (6) | 2021 m. birželio 7 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/919 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/1939 ir jo įgyvendinimas pratęsiamas iki 2022 m. lapkričio 30 d., atsižvelgiant į besitęsiančius iššūkius, kylančius dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(6)

2021 m. birželio 7 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/919 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/1939 ir jo įgyvendinimas pratęsiamas iki 2022 m. lapkričio 30 d., atsižvelgiant į besitęsiančius iššūkius, kylančius dėl COVID-19 pandemijos;

| (7) | 2022 m. lapkričio 8 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/2185 (3), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/1939 ir jo įgyvendinimas pratęsiamas iki 2023 m. birželio 30 d., atsižvelgiant į tai, kad dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir toliau vėluojama įgyvendinti projektų veiklą pagal Sprendimą (BUSP) 2018/1939; |
| --- | --- |

(7)

2022 m. lapkričio 8 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/2185 (3), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/1939 ir jo įgyvendinimas pratęsiamas iki 2023 m. birželio 30 d., atsižvelgiant į tai, kad dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir toliau vėluojama įgyvendinti projektų veiklą pagal Sprendimą (BUSP) 2018/1939;

| (8) | 2022 m. Saugumo ir gynybos strateginiame kelrodyje pateikiama nuoroda į masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimo keliamą nuolatinę grėsmę ir išreiškiamas Sąjungos tikslas sustiprinti konkrečius veiksmus, kuriais remiami nusiginklavimo, neplatinimo bei ginklų kontrolės tikslai. Be to, terorizmo tarptautinė grėsmė jame minima kaip nuolatinis iššūkis ir yra minima Sąjungos valia stiprinti savo atsaką, kad būtų geriau užkertamas kelias terorizmui ir su juo kovojama; |
| --- | --- |

(8)

2022 m. Saugumo ir gynybos strateginiame kelrodyje pateikiama nuoroda į masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimo keliamą nuolatinę grėsmę ir išreiškiamas Sąjungos tikslas sustiprinti konkrečius veiksmus, kuriais remiami nusiginklavimo, neplatinimo bei ginklų kontrolės tikslai. Be to, terorizmo tarptautinė grėsmė jame minima kaip nuolatinis iššūkis ir yra minima Sąjungos valia stiprinti savo atsaką, kad būtų geriau užkertamas kelias terorizmui ir su juo kovojama;

| (9) | šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti pavestas UNODC ir UNOCT JT kovos su terorizmu biurui (UNCCT); |
| --- | --- |

(9)

šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti pavestas UNODC ir UNOCT JT kovos su terorizmu biurui (UNCCT);

| (10) | šis sprendimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Europos Komisijos ir JT sudaryto Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo dėl Sąjungos finansinių įnašų į JT administruojamas programas ir projektus valdymo, |
| --- | --- |

(10)

šis sprendimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Europos Komisijos ir JT sudaryto Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo dėl Sąjungos finansinių įnašų į JT administruojamas programas ir projektus valdymo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama įgyvendinti ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją bei Saugumo ir gynybos strateginį kelrodį, Sąjunga operaciniais veiksmais toliau remia Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais (toliau – ICSANT) visuotinimą ir veiksmingą įgyvendinimą.

2.   1 dalyje nurodytų operacinių veiksmų tikslai yra:

| a) | padidinti valstybių, kurios inicijuoja procesus, kad taptų ICSANT šalimi, skaičių ir didinti informuotumą ir skleisti žinias apie ICSANT tarp paramos gavėjų, pavyzdžiui, nacionalinės politikos formuotojų ir sprendimus priimančių asmenų, ir tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

a)

padidinti valstybių, kurios inicijuoja procesus, kad taptų ICSANT šalimi, skaičių ir didinti informuotumą ir skleisti žinias apie ICSANT tarp paramos gavėjų, pavyzdžiui, nacionalinės politikos formuotojų ir sprendimus priimančių asmenų, ir tarptautiniuose forumuose;

| b) | tobulinti nacionalinės teisės aktus ir baudžiamosios justicijos pareigūnų bei kitų atitinkamų nacionalinių suinteresuotųjų subjektų paramą gaunančiose valstybėse gebėjimus tirti bylas, kuriose ICSANT yra aktuali, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir priimti sprendimus; |
| --- | --- |

b)

tobulinti nacionalinės teisės aktus ir baudžiamosios justicijos pareigūnų bei kitų atitinkamų nacionalinių suinteresuotųjų subjektų paramą gaunančiose valstybėse gebėjimus tirti bylas, kuriose ICSANT yra aktuali, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir priimti sprendimus;

| c) | stiprinti politiką, praktiką ir procedūras, kuriomis siekiama užkirsti kelią grėsmei, kad nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristus, įsigys, turės ir (arba) naudos branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas, tą grėsmę nustatyti ir į ją reaguoti; |
| --- | --- |

c)

stiprinti politiką, praktiką ir procedūras, kuriomis siekiama užkirsti kelią grėsmei, kad nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristus, įsigys, turės ir (arba) naudos branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas, tą grėsmę nustatyti ir į ją reaguoti;

| d) | gilinti žinias ir supratimą apie radiologinio bei branduolinio terorizmo ir kitokio nusikalstamo elgesio, susijusio su tokiomis medžiagomis, grėsmę; |
| --- | --- |

d)

gilinti žinias ir supratimą apie radiologinio bei branduolinio terorizmo ir kitokio nusikalstamo elgesio, susijusio su tokiomis medžiagomis, grėsmę;

| e) | stiprinti nacionalinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, įskaitant keitimąsi informacija, valstybių, kurios yra Konvencijos šalys, viduje ir tarpusavyje, rengiant ir priimant veiksmingas bei praktines Konvencijos veiksmingo įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

e)

stiprinti nacionalinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, įskaitant keitimąsi informacija, valstybių, kurios yra Konvencijos šalys, viduje ir tarpusavyje, rengiant ir priimant veiksmingas bei praktines Konvencijos veiksmingo įgyvendinimo priemones.

3.   Išsamus 1 dalyje nurodytų operacinių veiksmų aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnyje nurodytų veiksmų techninį įgyvendinimą vykdo UNODC ir UNOCT.

3.   UNODC ir UNOCT vykdo tą užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su UNODC ir UNOCT.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytiems Sąjungos finansuojamiems veiksmams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 4 000 000,82 EUR.

2.   Išlaidos, finansuojamos iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos, valdomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų taisyklių ir procedūrų.

3.   Komisija prižiūri, kad iš 1 dalyje nurodytos orientacinės sumos finansuojamos išlaidos būtų tvarkomos tinkamai. Tuo tikslu ji sudaro su UNODC ir UNOCT susitarimus dėl įnašo. Susitarimuose dėl įnašo nustatoma, kad UNODC ir UNOCT turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą pastarojo dydžiui.

4.   3 dalyje nurodytus susitarimus Komisija siekia sudaryti kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus, su kuriais susiduriama tame procese, ir apie susitarimų sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą UNODC ir UNOCT reguliariai teikiamomis ataskaitomis. Taryba šių reguliariai teikiamų ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą.

2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnyje nurodytų veiksmų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jis netenka galios praėjus šešiems mėnesiams po jo įsigaliojimo dienos, jeigu per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas.

Priimta Liuksemburge 2023 m. birželio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. BUSCH

---

(1)  
  2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/1939 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotiniam taikymui ir veiksmingam įgyvendinimui (OL L 314, 2018 12 11, p. 41).

1

(2)  
  2021 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/919, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/1939 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotiniam taikymui ir veiksmingam įgyvendinimui (OL L 201, 2021 6 8, p. 27).

2

(3)  
  2022 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2185, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/1939 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotiniam taikymui ir veiksmingam įgyvendinimui (OL L 288, 2022 11 9, p. 80).

3

---

PRIEDAS

Parama Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotinimui ir veiksmingam įgyvendinimui

Santrauka

Bendra informacija

2005 m. Tarptautinė konvencija dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais (ICSANT) yra vienas iš 19 tarptautinių teisinių kovos su terorizmu dokumentų, kurie yra itin svarbūs tarptautinei taikai ir saugumui užtikrinti. Nuo 2023 m. kovo mėn. ICSANT turi 120 Konvencijos Šalių, o tai reiškia, kad daugiau kaip trečdalis pasaulio dar nėra saugoma šia Konvencija. Siekiant išnaudoti visą ICSANT potencialą ir išvengti saugių zonų bei teisinių spragų, visuotinimas tebėra vienas iš pagrindinių tikslų. Tačiau tapimas Konvencijos Šalimi yra tik pirmas būtinas žingsnis, taip pat svarbus yra ir veiksmingas įgyvendinimas (teisėkūros ir techniniu aspektais).

Prisijungiant prie ICSANT reikia priimti būtinus nacionalinius įgyvendinimo teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad visi Konvencijoje nustatyti reikalavimai būtų tinkamai perkelti į nacionalines teisės sistemas. Tokiu būdu užtikrinamas visapusiškas nusikaltimų, susijusių su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, įskaitant teroro aktus, teisinis reglamentavimas, taip pat mechanizmai, skirti užkirsti kelią tokiam elgesiui ir į jį reaguoti.

Pirmasis Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų projektas –
  „Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotinimo ir veiksmingo įgyvendinimo skatinimas“
  – pradėtas 2019 m. ir bus užbaigtas 2023 m. birželio mėn. Tai svarbi daugiašalė partnerystė saugumo srityje, padedanti kovoti su tebeišliekančia grėsme, kad nevalstybiniai subjektai įsigis ar panaudos branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas teroristiniais ar kitais nusikalstamais tikslais. Tai ypač aktualu šiuo metu, kai visame pasaulyje padidėjo politinis dėmesys branduolinio saugumo klausimui.

Projekto racija

ICSANT tebėra labai aktuali – ne tik šalims, turinčioms branduolinių medžiagų ir branduolinės energijos programas, bet ir visoms kitoms šalims, kadangi ICSANT apima ir kitas radioaktyviąsias medžiagas, paprastai naudojamas, inter alia, medicinoje, pramonėje ir žemės ūkyje. Todėl būtina toliau skatinti ir remti Konvencijos visuotinimą ir veiksmingą įgyvendinimą, pademonstruojant, kokia būtų nauda visoms valstybėms prisijungus prie sutarties ir užkirtus kelią nevalstybinių subjektų teroristiniams ir kitiems nusikalstamiems veiksmams, susijusiems su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, ir juos uždraudus. Šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos vėl partnerystės pagrindu įgyvendins naują projektą
  „Parama Tarptautinės konvencijos dėl kovos su branduolinio terorizmo veiksmais visuotinimui ir veiksmingam įgyvendinimui“
  .

Projekto tikslas

Projektu siekiama užtikrinti, kad, remiant ICSANT visuotinimą ir veiksmingą įgyvendinimą, nebūtų saugių zonų tiems, kas vykdo ar siekia įvykdyti teroristines ar kitas nusikalstamas veikas, susijusias su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis.

Projekto trukmė

2023 m. liepos 1 d.–2026 m. birželio 30 d. (36 mėnesiai)

Projekto geografinė aprėptis

Pasaulinė, regioninė, nacionalinė

Projekto metodas

Šį projektą įgyvendins Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) Terorizmo prevencijos skyrius (TPB), pasitelkdamas savo ChBRB terorizmo prevencijos programą, ir Jungtinių Tautų kovos su terorizmu biuras (UNOCT), pasitelkdamas savo Jungtinių Tautų kovos su terorizmu centro (UNCCT) programą dėl masinio naikinimo ginklų ir cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (MNG/ChBRB) terorizmo prevencijos ir reagavimo į jį, glaudžiai bendradarbiaudami su atitinkamais vietos biurais, taip pat atitinkamai su tarptautinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, įskaitant Europos Sąjungos delegacijas, Europos Sąjungos ChBRB rizikos mažinimo kompetencijos centrų (ES ChBRB KC) iniciatyvą, Tarptautinę atominės energijos agentūrą (TATENA), Jungtinių Tautų tarpregioninį nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų institutą (UNICRI), Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biurą (UNODA) ir Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos komiteto, įsteigto pagal Rezoliuciją 1540 (2004), ekspertų grupę.

Projektas bus padalytas į du komponentus, kurių kiekvieną įgyvendins atitinkamai UNODC ir UNOCT/UNCCT, atsižvelgiant į jų įgaliojimus ir ekspertines žinias. Tai darant vienus tam tikrus rezultatus pateiks ir tam tikrą veiklą įgyvendins UNODC, o kitus – UNOCT/UNCCT. Kai kuriais atvejais dalyvaus abu subjektai.

Projektas bus grindžiamas 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendime (BUSP) 2018/1939 išdėstyto projekto metu atlikta veikla ir parengtomis priemonėmis.

Ji bus vykdoma laikantis atitinkamų Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijų ir Jungtinių Tautų pasaulinės kovos su terorizmu strategijos (GCTS), kurioje stipriai akcentuojama, kad visos kovos su terorizmu priemonės privalo atitikti tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje. Į projektą bus įtrauktos esamos tarptautinės žmogaus teisių normos ir standartai (kaip nustatyta sutartyse, paprotinėje teisėje ir kituose dokumentuose).

Projektas bus įgyvendinamas atsižvelgiant į lyčių aspektą, lyčių aspektą integruojant viso projekto įgyvendinimo metu. Projektu bus propaguojama lyčių perspektyva ir lyčių aspektas bus integruojamas į jo metodiką, be to, kiek įmanoma, bus užtikrintos lygios galimybės pareigūnėms moterims ir pareigūnams vyrams dalyvauti visuose projekto renginiuose, pabrėžiant valstybės tarnautojų moterų įtraukimo į nacionalines institucijas naudą. Visa grįžtamoji informacija, surinkta per apklausas ir testus prieš praktinį seminarą ir po jo, bus suskirstyta pagal lytį, siekiant užtikrinti, kad vykdant projektą būtų galima užfiksuoti pareigūnių moterų perspektyvą ir apie ją teikti ataskaitas. Projekto rodikliais bus renkami pagal lytį suskirstyti duomenys ir apie juos teikiamos ataskaitos.

UNODC ir UNOCT atitinkamai koordinuos savo veiksmus įgyvendindamos savo atitinkamą veiklą.

Kiekvienu atveju, kai veiklai įgyvendinti bus ieškoma išorės ekspertų, UNODC ir UNOCT stengsis įtraukti ekspertus iš Europos Sąjungos valstybių narių.

Projektas apims bendradarbiavimą su tarptautine bendruomene ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, įskaitant parlamentus, teisingumo ministerijas ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, siekiant skatinti ICSANT visuotinimą, didinti matomumą dėl prisijungimo prie jos svarbos, ir stiprinti gebėjimus, kad ji būtų veiksmingai įgyvendinama.

Projekto rezultatai

1 rezultatas. Daugiau valstybių, svarstančių ir (arba) inicijuojančių procesus ir (arba) tampančių ICSANT Šalimis, ir didesnis informuotumas bei žinios apie ICSANT tarp naudos gavėjų (nacionalinės politikos formuotojų ir sprendimus priimančių asmenų, įskaitant parlamentų narius) ir tarptautiniuose forumuose. Atitinkamai išnaudojamos sinergijos su kitais atitinkamais tarptautinės teisės aktais (CPPNM, ACPPNM, JT ST rezoliucija 1540).

2 rezultatas. Geresni nacionalinės teisės aktai ir baudžiamosios justicijos pareigūnų bei kitų atitinkamų nacionalinių suinteresuotųjų subjektų gebėjimai šalyse naudos gavėjose tirti bylas, kuriose ICSANT būtų aktuali, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir priimti sprendimus tokiose bylose.

3 rezultatas. Sustiprinta politika, praktika ir procedūros, kuriomis siekiama užkirsti kelią grėsmei, kad nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristus, įsigis, turės ir (arba) naudos branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas, aptikti ją ir į ją reaguoti, taip pat geresnės žinios ir supratimas apie radiologinio ir branduolinio terorizmo ir kito nusikalstamo elgesio, susijusio su tokiomis medžiagomis, grėsmę.

4 rezultatas. Stipresnis nacionalinis ir tarptautinis bendradarbiavimas, įskaitant keitimąsi informacija, valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, viduje ir tarpusavyje, rengiant ir priimant veiksmingas bei praktines veiksmingo Konvencijos įgyvendinimo priemones.

Projekto rezultatai ir veikla

1 rezultatas. Daugiau valstybių, svarstančių ir (arba) inicijuojančių procesus ir (arba) tampančių ICSANT Šalimis, ir didesnis informuotumas bei žinios apie ICSANT tarp naudos gavėjų (nacionalinės politikos formuotojų ir sprendimus priimančių asmenų, įskaitant parlamento narius) ir tarptautiniuose forumuose. Atitinkamai išnaudojamos sinergijos su kitais atitinkamais tarptautinės teisės aktais (CPPNM, ACPPNM, JT ST rezoliucija 1540).

1.1 rezultatas.   Propaguojama ICSANT visuotinimo ir veiksmingo įgyvendinimo svarba pasitelkiant matomumą, advokatavimą ir indėlį į atitinkamus renginius

1.1.1 veikla.   Projekto pradžia ir ankstesnės veiklos rezultatų pristatymas (UNODC/UNOCT)

UNODC ir UNOCT/UNCCT atitinkamai Vienoje ir Niujorke surengs projekto įgyvendinimo pradžios renginį, į kurį bus pakviestos valstybių narių vietos nuolatinės atstovybės. Projektą įgyvendinantys subjektai stengsis užtikrinti pagrindinių valstybių narių – tiek Europos Sąjungos, tiek tikslinių regionų valstybių narių – atstovavimą, kad būtų didinamas susidėmėjimas šiuo antruoju projektu bei jam būtų suteiktas postūmis, ir palengvinti įgyvendinimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Šie renginiai taip pat suteiks galimybę pasidalyti ankstesnio projekto rezultatais ir įgyta patirtimi.

1.1.2 veikla.   
  Priežasčių ir iššūkių, trukdančių Jungtinių Tautų valstybėms narėms tapti ICSANT Šalimi, ir veiksmingo jos įgyvendinimo priemonių tyrimo (UNOCT) propagavimas

UNOCT/UNCCT surengs tris (3) sesijas, skirtas propaguoti ir platinti Priežasčių ir iššūkių, trukdančių Jungtinių Tautų valstybėms narėms tapti ICSANT Šalimi, ir veiksmingo jos įgyvendinimo priemonių tyrimui, parengtam ICSANT projekto metu, kuris baigsis 2023 m. birželio mėn. Tyrime išdėstomas gilesnis supratimas apie priežastis ir iššūkius, trukdančius valstybėms narėms tapti ICSANT Šalimi, ir pateikiamas pluoštas rekomendacijų, kaip užtikrinti, kad daugiau valstybių prisijungtų prie jos, ir jos veiksmingą įgyvendinimą. Visų pirma UNOCT/UNCCT vykdys tolesnę veiklą su pagrindinėmis valstybėmis narėmis, kurios galėtų pasinaudoti tyrimo rezultatais ir gairėmis.

1.1.3 veikla.   Matomumas, advokatavimas ir indėlis į kitų organizacijų (UNODC/UNOCT) rengiamus renginius, susijusius su ICSANT

Atitinkamai UNODC ir UNOCT/UNCCT pagal savo atitinkamus įgaliojimus prisidės ekspertinėmis žiniomis ir propaguos ICSANT bei savo pagal projektą atliekamą darbą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, renginiuose, susijusiuose su šiais dalykais ir (arba) organizuojamuose šių subjektų:

| — | tarptautinė teisinė sistema, įskaitant Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvenciją ir jos dalinį pakeitimą, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (2004), Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo, bet tuo neapsiribojant; |
| --- | --- |

—

tarptautinė teisinė sistema, įskaitant Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvenciją ir jos dalinį pakeitimą, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (2004), Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo, bet tuo neapsiribojant;

| — | tarptautinės organizacijos, įskaitant TATENA, Tarptautinę kriminalinės policijos organizaciją (Interpolas), UNICRI, Jungtinių Tautų nusiginklavimo tyrimų institutą (UNIDIR), UNODA, Jungtinių Tautų Teisės reikalų biurą (OLA), bet tuo neapsiribojant; |
| --- | --- |

—

tarptautinės organizacijos, įskaitant TATENA, Tarptautinę kriminalinės policijos organizaciją (Interpolas), UNICRI, Jungtinių Tautų nusiginklavimo tyrimų institutą (UNIDIR), UNODA, Jungtinių Tautų Teisės reikalų biurą (OLA), bet tuo neapsiribojant;

| — | pilietinė visuomenė, įskaitant nevyriausybines organizacijas; |
| --- | --- |

—

pilietinė visuomenė, įskaitant nevyriausybines organizacijas;

| — | tarptautinės iniciatyvos, įskaitant ES ChBRB KC, visuotinę partnerystę kovai su masinio naikinimo ginklų ir medžiagų plitimu, Branduolinės grėsmės iniciatyvą ir Jungtinių Tautų visuotinį kovos su terorizmu koordinavimo susitarimą, bet tuo neapsiribojant. |
| --- | --- |

—

tarptautinės iniciatyvos, įskaitant ES ChBRB KC, visuotinę partnerystę kovai su masinio naikinimo ginklų ir medžiagų plitimu, Branduolinės grėsmės iniciatyvą ir Jungtinių Tautų visuotinį kovos su terorizmu koordinavimo susitarimą, bet tuo neapsiribojant.

1.2 rezultatas.   Skatinama prisijungti prie ICSANT ir skatinamos bei stiprinamos sinergijos su kitais atitinkamais tarptautinės teisės aktais

1.2.1 veikla.   Skatinimas prisijungti prie Konvencijos vykdant vizitus į šalis (UNODC)

Remdamasis UNODC vykdoma plataus masto informavimo veikla siekiant visuotinimo ir plačiu savo vietos biurų tinklu, UNODC surengs aštuonis (8) vizitus į valstybes, kurios dar nėra ICSANT Šalys, ir kurioms, remiantis UNODC analize ir ankstesniu bendradarbiavimu, tiesioginės asmeninės konsultacijos sostinėje būtų naudingiausios. UNODC į vizitus šalyse atitinkamai įtrauks atitinkamus nacionalinius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant parlamento narius.

1.2.2 veikla.   Skatinimas prisijungti prie Konvencijos bendradarbiaujant su valstybių narių, kurios nėra ICSANT Šalys, nacionaliniais parlamentais (UNOCT)

UNOCT/UNCCT surengs tris (3) nacionalinius renginius, skirtus bendrai kreiptis į valstybių narių, kurios dar nėra Konvencijos Šalys, parlamentus. Į informacinį susitikimą taip pat bus pakviesti kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai, įskaitant Užsienio reikalų ministeriją, Teisingumo ministeriją, branduolinės energetikos reguliavimo institucijas, teisėsaugos institucijas. Nacionaliniuose renginiuose daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kuo svarbi ICSANT siekiant didinti branduolinį saugumą, papildomumui ir sinergijoms su kitais tarptautinės teisės aktais, prisijungimo prie jos naudai ir rizikai neprisijungus, įgyvendinimo gerajai praktikai ir terorizmo, susijusio su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis, grėsmei. UNOCT/UNCCT, bendradarbiaudami su UNOCT programa dėl parlamentinio dalyvavimo terorizmo prevencijos ir kovos su juo srityje (Programų biuras Dohoje), glaudžiai bendradarbiaus su tarptautinėmis ir regioninėmis parlamentinėmis organizacijomis, kad būtų skatinama prisijungti prie Konvencijos.

1.2.3 veikla.   Skatinimas prisijungti prie Konvencijos pasitelkiant regioninius praktinius seminarus

UNODC, siekdamas sustiprinti pagal pirmąjį ES ICSANT projektą vykdomų visuotinimo pastangų tvarumą, surengs keturis (4) tolesnės veiklos virtualius regioninius, tarpregioninius ir subregioninius praktinius seminarus valstybių, kurios dar nėra ICSANT Šalys, politikos formuotojams ir sprendimus priimantiems asmenims (tris (3) anglų kalba, vieną (1) prancūzų kalba).

Virtualiuose praktiniuose seminaruose bus remiamasi pagal ankstesnį Tarybos sprendimą vykdyta veikla, siekiant užtikrinti tvarumą. Atitinkama pagal projektą parengta medžiaga, pavyzdžiui, e. mokymosi priemonės ir mokymo vadovai, taip pat elektroninė informuotumo didinimo medžiaga (kuri jau yra prieinama visomis šešiomis oficialiosiomis JT kalbomis), atitinkamai bus naudojama prieš praktinius seminarus ir jų metu. Be to, kad praktinių seminarų dėmesio centre bus ICSANT, dėmesio bus skiriama sinergijoms su Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencija ir jos daliniu pakeitimu, taip pat JT ST rezoliucija 1540 (2004) ir atitinkamai bus įtraukti atitinkami suinteresuotieji subjektai (pvz., TATENA). UNODC ragins valstybes į virtualių praktinių seminarų kviečiamų dalyvių sąrašus įtraukti parlamento narius.

1.2.4 veikla.   Antrasis bendras TATENA ir UNODC seminaras, skirtas skatinti ICSANT visuotinimą ir CPPNM dalinį pakeitimą (UNODC)

Remiantis sėkmingu 2021 m. lapkričio 11–12 d. įvykusiu pirmuoju bendru renginiu, UNODC kartu su TATENA surengs antrąjį tokio pobūdžio renginį. Šis renginys vyks Vienoje (Austrija).

1.2.5 veikla.   Skatinimas prisijungti prie Konvencijos pasitelkiant aukšto lygmens renginį 2024 m. TATENA tarptautinės branduolinio saugumo konferencijos (UNODC) metu

Remiantis sėkmingu gretutiniu renginiu, kurį UNODC surengė 2020 m. TATENA tarptautinės branduolinio saugumo konferencijos (ICONS) metu, UNODC 2024 m. Vienoje (Austrija) surengs aukšto lygmens renginį kitos ICONS metu. Konferencija yra vienas iš pagrindinių susirinkimų branduolinio saugumo klausimu, kuris apima ministrų susitikimą ir mokslinę bei techninę programą, todėl vyksta aukšto lygmens politinės diskusijos ir lygiagrečios techninės sesijos. Pastarojoje 2020 m. konferencijoje dalyvavo daugiau kaip 57 ministrai ir daugiau kaip 2 000 ekspertų iš daugiau kaip 130 šalių ir 35 tarptautinių organizacijų.

1.2.6 veikla.   Skatinimas prisijungti prie Konvencijos pasitelkiant aukšto lygmens renginį Kovos su terorizmu savaitės Niujorke metu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT surengs aukšto lygmens renginį per Kovos su terorizmu savaitę Jungtinėse Tautose Niujorke – didelio matomumo kas dvejus metus vykstantį susirinkimą, kuriame buriasi valstybės narės ir tarptautiniai kovos su terorizmu partneriai.

1.2.7 veikla.   Gretutinis renginys, skirtas žmogaus teisių aspektams įgyvendinant ICSANT (UNODC/UNOCT)

UNODC ir UNOCT surengs gretutinį renginį, skirtą ICSANT nuostatoms dėl žmogaus teisių. Tarp pakviestų pranešėjų bus specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ir kitų tarpvyriausybinių bei nevyriausybinių organizacijų atstovai. Renginys, inter alia, bus grindžiamas UNODC kovos su terorizmu teisinio mokymo programa Nr. 4
  „Žmogaus teisių ir baudžiamosios justicijos reagavimas į terorizmą“
  , taip pat UNODC kovos su terorizmu teisinio mokymo programa Nr. 1
  „Kova su terorizmu tarptautinės teisės kontekste“
  .

2 rezultatas. Geresni nacionalinės teisės aktai ir baudžiamosios justicijos pareigūnų bei kitų atitinkamų nacionalinių suinteresuotųjų subjektų gebėjimai šalyse naudos gavėjose tirti bylas, kuriose ICSANT būtų aktuali, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir priimti sprendimus tokiose bylose.

2.1 rezultatas.   Prašančioms valstybėms suteikiama teisėkūros pagalba

2.1.1 veikla.   Atitinkama teisėkūros pagalba siekiant įgyvendinti ICSANT nuostatas ir sudaryti sąlygas pirminės grandies pareigūnams, teisėsaugos pareigūnams, prokurorams ir teisminėms institucijoms taikyti teisę (UNODC)

UNODC prašančioms valstybėms teiks atitinkamą teisėkūros pagalbą atlikdamas dokumentų peržiūras, kai to prašoma ir atitinkamai, remdamasis bendromis UNODC ir TATENA pavyzdinėmis nuostatomis dėl branduolinio terorizmo kriminalizavimo, UNODC parengtu įsivertinimo klausimynu, pateikiamu UNODC ICSANT interneto svetainėje, UNODC tarpusavio teisinės pagalbos ir ekstradicijos vadovu ir UNODC savitarpio teisinės pagalbos prašymų rengimo priemone, gerosios praktikos pavyzdžiais, nustatytais UNODC kompiliuojant nacionalinius ICSANT 2 straipsnio įgyvendinimo teisės aktus, taip pat priemonėmis, kurias UNODC turės parengti pagal 2.3 rezultatą. UNODC suteiks naudos gavėjams galimybę pateikti parlamento nariams siūlomus teisės aktų pakeitimus.

2.2 rezultatas.   Sustiprinti nacionalinių baudžiamosios justicijos sistemų pajėgumai užkirsti kelią su ICSANT susijusioms nusikalstamoms veikoms, jas aptikti, užkardyti, tirti, už jas patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir priimti sprendimus bylose.

UNODC surengs penkis (5) nacionalinius seminarus teisminio švietimo ir mokymo centrų absolventams ir dešimt (10) internetinių seminarų įvairiais ICSANT taikymo klausimais. UNODC remsis ilgalaike ir patvirtinta dalykine patirtimi, įgyta pagal jo ChBRB terorizmo prevencijos programą, laikantis JT Generalinės Asamblėjos UNODC suteiktų įgaliojimų.

2.2.1 veikla.   Nacionaliniai seminarai teisminio švietimo ir mokymo centrams (UNODC)

UNODC surengs penkis (5) seminarus teisminio švietimo ir mokymo centrams valstybėse, kurios yra Konvencijos Šalys, siekiant sustiprinti jų gebėjimus veiksmingai įgyvendinti ICSANT ir didinti informuotumą apie Konvenciją. Seminaruose, inter alia, bus pristatytas fiktyvių bylų, susijusių su nusikalstamomis veikomis pagal ICSANT, vadovas ir kita UNODC parengta medžiaga, įskaitant pagal 2.3 rezultatą parengtą medžiagą, ir bus taikoma instruktorių rengimo metodika, kad būtų užtikrintas tvarumas.

2.2.2 veikla.   Internetiniai seminarai (UNODC)

UNODC surengs dešimt (10) internetinių seminarų įvairiais pagrindiniais ICSANT aspektais, pavyzdžiui, be kita ko, jurisdikcijos, ekstradicijos, žmogaus teisių ir įrodymų išsaugojimo aspektais. Internetiniai seminarai vyks keliomis kalbomis. Bus pakviesti ir kiti tarptautiniai subjektai, pavyzdžiui, be kita ko, TATENA, Interpolas, ES ChBRB KC ir JT ST komitetas, įsteigtas pagal Rezoliuciją 1540 (2004). Siekiant užtikrinti tvarumą, internetinio seminaro įrašai bus prieinami internete. Kvietimais nuolatinėms atstovybėms bus skatinamas atitinkamų nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant parlamentaro narius, dalyvavimas.

2.3 rezultatas.   Sukurtos, atnaujintos, išplėstos ir (arba) specializuotai pritaikytos techninės pagalbos priemonės

2.3.1 veikla.   ICSANT interneto svetainė (UNODC)

UNODC ICSANT interneto svetainė (unodc.org/icsant) tapo atskaitos tašku praktikuojantiems specialistams visame pasaulyje, nes joje pateikiami visi turimi su Konvencija susiję ištekliai, įskaitant jos proceso istoriją, prisijungimo prie jos padėtį, analitinius straipsnius, nacionalinių įgyvendinimo teisės aktų rinkinį, gebėjimų stiprinimo priemones ir susijusią UNODC techninę ir teisėkūros pagalbą. Nuo tada, kai 2021 m. rugsėjo mėn. interneto svetainė pradėjo veikti, joje apsilankė daugiau kaip 10 000 naudotojų. UNODC tvarkys, reguliariai atnaujins ir toliau pildys interneto svetainę visomis oficialiosiomis JT kalbomis (anglų, arabų, ispanų, kinų, prancūzų ir rusų). Pavyzdžiui, interneto svetainėje bus pateikiamos visos naujos sukurtos priemonės, renginių ataskaitos ir papildomi nacionalinės teisės aktai, kuriais įgyvendinamas ICSANT 2 straipsnis.

Be to, interneto svetainėje taps ICSANT paskirtųjų institucijų duomenų bazės priegloba (pagal 4.1 rezultatą).

2.3.2 veikla   . Specializuotos techninės pagalbos priemonės (UNODC)

UNODC parengs ir popierine bei elektronine versija UNODC ICSANT interneto svetainėje (unodc.org/icsant) paskelbs papildomas ir specializuotas ICSANT techninės pagalbos priemones visomis šešiomis oficialiosiomis JT kalbomis. Šią medžiagą sudarys:

| — | priemonių rinkiniai, susiję su įvairiais ICSANT aspektais (pvz., jurisdikcija, žmogaus teisėmis, nepatenkančių į reguliuojamąją kontrolę medžiagų konfiskavimu ir apsauga, taip pat tarptautiniu bendradarbiavimu); |
| --- | --- |

—

priemonių rinkiniai, susiję su įvairiais ICSANT aspektais (pvz., jurisdikcija, žmogaus teisėmis, nepatenkančių į reguliuojamąją kontrolę medžiagų konfiskavimu ir apsauga, taip pat tarptautiniu bendradarbiavimu);

| — | priemonių rinkinys dėl sinergijų su Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencija (CPPNM) ir jos daliniu pakeitimu; |
| --- | --- |

—

priemonių rinkinys dėl sinergijų su Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencija (CPPNM) ir jos daliniu pakeitimu;

| — | priemonių rinkinys dėl sinergijų su JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1540 (2004); |
| --- | --- |

—

priemonių rinkinys dėl sinergijų su JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1540 (2004);

| — | TATENA ir UNODC bendrai parengtas priemonių rinkinys dėl pavyzdinių baudžiamosios teisės nuostatų, apimančių ICSANT, CPPNM ir jų daliniuose pakeitimuose išdėstytas nusikalstamas veikas. |
| --- | --- |

—

TATENA ir UNODC bendrai parengtas priemonių rinkinys dėl pavyzdinių baudžiamosios teisės nuostatų, apimančių ICSANT, CPPNM ir jų daliniuose pakeitimuose išdėstytas nusikalstamas veikas.

2.3.3 veikla.   Vaizdo įrašas apie ICSANT proceso istoriją ir pagrindines nuostatas (UNODC)

UNODC parengs vaizdo įrašą, kuriame bus paaiškinta ICSANT proceso eiga ir pagrindinės nuostatos. Vaizdo įraše bus rodomi kelių valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, ir kitų suinteresuotųjų subjektų liudijimai, užtikrinant geografinę ir lyčių pusiausvyrą, kuriuose akcentuojama ICSANT svarba. Vaizdo klipas visomis šešiomis oficialiosiomis JT kalbomis bus pateiktas UNODC ICSANT interneto svetainėje (unodc.org/icsant).

3 rezultatas. Sustiprinta politika, praktika ir procedūros, kuriomis siekiama užkirsti kelią grėsmei, kad nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristus, įsigis, turės ir (arba) naudos branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas, aptikti ją ir į ją reaguoti, taip pat geresnės žinios ir supratimas apie radiologinio ir branduolinio terorizmo ir kito nusikalstamo elgesio, susijusio su tokiomis medžiagomis, grėsmę.

3.1 rezultatas.   Sustiprinti valstybių narių pajėgumai užkirsti kelią branduolinių ar kitų radioaktyviųjų medžiagų įsigijimui, turėjimui ir (arba) naudojimui, tai aptikti ir į tai reaguoti.

UNOCT/UNCCT surengs keturis (4) regioninius praktinius seminarus ir stalo pratybas, kad būtų stiprinami valstybių narių pajėgumai kovoti su branduoliniu terorizmu Afrikoje, Vidurinėje Azijoje, Kaukaze ir Pietryčių bei Rytų Europoje. Regioniniai praktiniai seminarai ir stalo pratybos sustiprins valstybių narių pajėgumus aptikti radiologinį ir branduolinį terorizmą, vykdyti jo ekspertizę, reaguoti į jį ir jį švelninti, be kita ko, naudoti specialiai pritaikytą metodiką, kuria siekiama nacionalinėms valdžios institucijoms padėti veiksmingai įgyvendinti ICSANT ir stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, pademonstruojant buvimo Konvencijos Šalimi svarbą. Praktiniais seminarais bus skatinama identifikuoti regioninius pirmūnus ir Pietų šalių tarpusavio keitimąsi gerosios praktikos pavyzdžiais. Be to, šalių atranka bus grindžiama, inter alia, bendro UNOCT/UNCCT ir Interpolo Pasaulinės grėsmės vertinimo dėl nevalstybinių subjektų ir jų galimo ChBRBS medžiagų naudojimo pastebėjimais ir išvadomis.

3.1.1 veikla.   Regioniniai praktiniai seminarai ir stalo pratybos siekiant stiprinti valstybių narių pajėgumus kovoti su branduoliniu terorizmu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT surengs keturis (4) regioninius praktinius seminarus ir stalo pratybas šiose srityse:

kova su radiologiniu ir branduoliniu terorizmu, daugiausia dėmesio skiriant aptikimui, kad būtų stiprinami pajėgumai aptikimo srityje, daugiausia dėmesio skiriant radiologinių ir (arba) branduolinių medžiagų aptikimo gerosios praktikos pavyzdžių identifikavimui ir taikymui, pateikiant informacijos ir priemonių, kuriomis prisidedama prie pajėgumų kovoti su radiologiniu ir branduoliniu terorizmu stiprinimo, kiek tai susiję su sienų saugumo valdymu;

kova su radiologiniu ir branduoliniu terorizmu, daugiausia dėmesio skiriant ekspertizei siekiant stiprinti pajėgumus aptikimo ekspertizės srityje, daugiausia dėmesio skiriant branduolinės ekspertizės svarbos demonstravimui, tarpžinybiniam koordinavimui, prisidėjimui prie pajėgumų kovoti su radiologiniu ir branduoliniu terorizmu stiprinimo;

kova su radiologiniu ir branduoliniu terorizmu, daugiausia dėmesio skiriant reagavimui ir švelninimui, kad būtų stiprinami reagavimo ir mažinimo gebėjimai, daugiausia dėmesio skiriant gebėjimui veiksmingai, laiku ir koordinuotai reaguoti į teroristinius incidentus, susijusius su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, nes tai yra esminis branduolinio saugumo sistemos elementas.

3.2. rezultatas.   Pagerintos valstybių narių žinios ir supratimas apie radiologinio ir branduolinio terorizmo grėsmę

UNOCT/UNCCT rengs keturis (4) tikslinius nacionalinius mokymus dalyvaujant fiziškai keturioms (4) valstybėms narėms, kad būtų stiprinami kovos su radiologiniu ir branduoliniu terorizmu pajėgumai. Mokymai sustiprins valstybių narių pajėgumus, inter alia, suprasti riziką ir grėsmę, kurti kovos priemones, vykdyti reagavimo į incidentus pratybas ir identifikuoti bei apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūrą ir pagrindinius išteklius. Vykdant šią veiklą UNOCT/UNCCT pasinaudos plačia patirtimi, įgyta rengiant ir įgyvendinant Visuotinės programos dėl masinio naikinimo ginklų (MNG) ir (arba) cheminio, biologinio, radiologinio, branduolinio (ChBRB) terorizmo prevencijos ir reagavimo į jį mokymus, pagal kuriuos parengta daugiau kaip 1 500 pareigūnų.

3.2.1 veikla.   Nacionaliniai mokymai dalyvaujant fiziškai, susiję su kova su radiologiniu ir (arba) branduoliniu terorizmu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bendradarbiaus su valstybėmis narėmis nustatant tinkamus kovos su terorizmu mokymus pagal jų prioritetus ir poreikius, kaip nurodyta toliau:

nacionalinis mokymas: bazinis radiologinių ir branduolinių grėsmių kursas, kuriuo personalas bus įgalintas veiksmingai reaguoti radiologinio ir branduolinio įvykio vietoje, teikiant rekomendacijas reaguotojams, kad jie galėtų dirbti aplinkoje, kurioje yra potencialiai pavojingų radiologinių ir branduolinių medžiagų;

nacionalinis mokymas: tarpinio lygmens radiologinių ir branduolinių grėsmių kursas, kuriuo integruojamos aktualios su radiologinėmis ir branduolinėmis grėsmėmis susijusios temos. Tai apims praktines demonstracijas ir pratybas, o jų kulminacija bus realistiški scenarijai, susiję su neteisėtos prekybos radiologinėmis medžiagomis aptikimą ir užkardymą, radiologinių ar branduolinių medžiagų identifikavimą nusikaltimo vietos aplinkoje ir radiologinio bei branduolinio pavojaus bei įrodymų pripažinimą;

nacionalinis mokymas: pažengusiųjų lygmens radiologinių ir branduolinių grėsmių kursas, kuriame išsamiau aptariamos radiologinės ir branduolinės grėsmės, ypač daug dėmesio skiriant radiologinės sklaidos įtaisams ir savadarbiams branduoliniams užtaisams;

nacionalinis mokymas: kovos su radiologinėmis ir branduolinėmis grėsmėmis priemonių kursas, kuriame pristatomas daugiažinybinis požiūris, pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama kovos su radiologinėmis ir branduolinėmis grėsmėmis priemonių kūrimui ir pagrindinių nacionalinių agentūrų, įskaitant teisėsaugą, muitines, saugumo tarnybas, pirmuosius reaguotojus, žvalgybą, visuomenės sveikatos, reguliavimo institucijas, pramonę ir t. t., bendram reagavimui į radiologinius ir branduolinius incidentus;

nacionalinis mokymas: ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos kursas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama sektoriams, į kuriuos gali būti nusitaikyta tiesiogiai, pavyzdžiui, atominėms elektrinėms, branduolinių mokslinių tyrimų reaktoriams, vietoms, kuriose yra spinduliuotės šaltinių, transporto mazgams, taip pat sektoriams, į kuriuos gali taikytis nevalstybiniai subjektai, siekdami gauti didesnės rizikos ir kontroliuojamas technologijas.

4 rezultatas. Stipresnis nacionalinis ir tarptautinis bendradarbiavimas, įskaitant keitimąsi informacija, valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, viduje ir tarpusavyje, rengiant ir priimant veiksmingas bei praktines veiksmingo Konvencijos įgyvendinimo priemones.

4.1 rezultatas.   Palengvintas keitimasis informacija, kaip reikalaujama pagal ICSANT

JT Teisės reikalų tarnyba (OLA), kaip šios Konvencijos Generalinio sekretoriaus depozitaro funkcijas vykdantis subjektas, atsižvelgdamas į UNODC įgaliojimus, vaidmenį ir ekspertines žinias ICSANT srityje, oficialiai pavedė UNODC nuo 2022 m. spalio 3 d. gauti ir platinti pranešimus apie valstybių, kurios yra šios Konvencijos Šalys, institucijų paskyrimą pagal 7 straipsnio 4 dalį. Todėl visi tokio pobūdžio pranešimai turi būti siunčiami šiuo el. pašto adresu: unodc-icsant@un.org. Gauti pranešimai turės būti paskelbti UNODC ICSANT interneto svetainėje ir, jei UNODC juos persiunčia OLA, – Jungtinių Tautų sutarčių rinkinio interneto svetainėje.

4.1.1 veikla.   Kampanija, kuria valstybės, kurios yra ICSANT Šalys, skatinamos paskirti kompetentingas institucijas ir punktus ryšiams palaikyti pagal Konvencijos 7 straipsnio 4 dalį (UNODC)

UNODC vykdys informuotumo didinimo veiklą, kuria siekiama paskatinti valstybes, kurios jau yra ICSANT Šalys, įvykdyti 7 straipsnio 4 dalyje nustatytą pareigą, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės, kurios yra šios Konvencijos Šalys, informuotų Jungtines Tautas apie savo kompetentingas institucijas ir punktus ryšiams palaikyti, atsakingus už su ICSANT susijusios informacijos siuntimą ir gavimą. Vykdant šią veiklą bus siunčiami laiškai atitinkamoms nuolatinėms atstovybėms, kuriuose jų bus prašoma įvykdyti savo pareigą pagal 7 straipsnio 4 dalį, bus rengiami dvišaliai susitikimai, parengti lankstinukai ir kita informavimo medžiaga visomis šešiomis oficialiosiomis JT kalbomis.

4.1.2 veikla.   ICSANT nacionalinių kompetentingų institucijų ir punktų ryšiams palaikyti susitikimas (UNODC)

Trečiaisiais projekto metais UNODC surengs pirmąjį tokių kompetentingų institucijų ir punktų ryšiams palaikytisusitikimą Vienoje (Austrija). Per susitikimą, be kita ko, vyks simuliacinės koordinavimo pratybos ir mokymai, kaip tapti veiksmingu 7 straipsnio 4 dalyje nurodytu punktu ryšiams palaikyti. Susitikimas bus skirtas nacionaliniams punktams ryšiams palaikyti ir kitiems atitinkamiems nacionaliniams suinteresuotiesiems subjektams.

4.1.3 veikla.   Virtualūs ICSANT informaciniai susitikimai esamiems UNODC teisminiais ir saugumo tinklams (UNODC)

Remdamasis seniai įsteigtais bendradarbiavimo tinklais, kuriuos sudaro UNODC įvairiuose pasaulio regionuose (pvz., Sahelyje, Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Afrikoje ir Indijos vandenyno regione) įsteigti saugumo ir teisminių ryšių punktai, UNODC rengs techninius informacinius susitikimus internetu ir dirbs virtualiai su šiais tinklais, taikydamas instruktorių rengimo metodiką. Šių seniai įsteigtų tinklų ryšių punktai reguliariai bendradarbiauja analizuodami veiklos iššūkius, dalydamiesi gerosios praktikos reaguojant į šiuos iššūkius pavyzdžiais ir aptardami atitinkamus atvejus.

4.2 rezultatas.   Tikslinės auditorijos regioniniu lygmeniu naudojasi geriausios praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi, susijusia su prisijungimu prie ICSANT ir jos įgyvendinimu, kad padidintų veiksmingą ICSANT įgyvendinimą ir branduolinį saugumą

4.2.1 veikla.   Praktikuojančių specialistų bendruomenių susitikimai (UNOCT)

UNOCT/UNCCT surengs keturis (4) susitikimus, kad paskatintų nacionalinį radiologinės ir branduolinės srities bei kovos su terorizmu praktikuojančių specialistų bendradarbiavimą, kad būtų stiprinamas dalijimasis informacija ir žvalgybos informacija, taip pat tarpžinybinis koordinavimas. Šiuose susitikimuose susiburs praktikuojančių specialistų bendruomenės ir kovos su terorizmu agentūrų, muitinės, pirmųjų reaguotojų, žvalgybos, teisminių, teisėsaugos institucijų, politikos ir (arba) sprendimų priėmimo institucijų atstovai, visuomenės sveikatos pareigūnai, branduolinės energetikos reguliavimo institucijų ir kt. atstovai. Susitikimai sudarys sąlygas praktikuojančių specialistų bendruomenėms nustatyti spragas, iššūkius ir įgytą patirtį, taip pat dalytis geriausios praktikos, susijusios su keitimusi informacija, dalijimusi žvalgybos informacija ir su tarptautiniu bendradarbiavimu, pavyzdžiais. Šios bendruomenės puoselės suinteresuotųjų subjektų, susijusių su veiksmingu ICSANT įgyvendinimu ir branduolinio saugumo užtikrinimu, bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą, ir gaus naudos iš UNOCT platformos „Pirisjunk ir mokykis“ („Connect & Learn“). Ši novatoriška internetinė pajėgumų stiprinimo priemonė, pradėta įgyvendinti 2021 m. spalio mėn., suburia valstybes nares, privatųjį sektorių, akademinę bendruomenę, ekspertų grupes, mokslinių tyrimų institutus ir pilietinę visuomenę, kad būtų sustiprintas techninės pagalbos teikimas dalyvaujant fiziškai. Platforma yra unikali virtuali priemonė, kuria įveikiamos tokios kliūtys kaip išlaidos, geografiniai atstumai ir pandemijos apribojimai, užtikrinant, kad kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos bei kovos su jais ištekliai įvairiems suinteresuotiesiems subjektams ir praktikuojantiems specialistams būtų prieinami bet kada ir bet kur.

---

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/46

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/1188

2023 m. birželio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/386/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2014 m. birželio 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/386/BUSP (1); |
| --- | --- |

(1)

2014 m. birželio 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/386/BUSP (1);

| (2) | Sąjunga nepripažįsta Rusijos Federacijos įvykdyto neteisėto Krymo ir Sevastopolio prijungimo ir toliau jį smerkia kaip tarptautinės teisės pažeidimą. Sąjunga ir toliau tvirtai laikosi įsipareigojimo remti Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų ir yra pasiryžusi visapusiškai įgyvendinti savo nepripažinimo politiką; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga nepripažįsta Rusijos Federacijos įvykdyto neteisėto Krymo ir Sevastopolio prijungimo ir toliau jį smerkia kaip tarptautinės teisės pažeidimą. Sąjunga ir toliau tvirtai laikosi įsipareigojimo remti Ukrainos suverenitetą ir teritorinį vientisumą paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų ir yra pasiryžusi visapusiškai įgyvendinti savo nepripažinimo politiką;

| (3) | remiantis Sprendimo 2014/386/BUSP peržiūros rezultatais, jame išdėstytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2024 m. birželio 23 d.; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Sprendimo 2014/386/BUSP peržiūros rezultatais, jame išdėstytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2024 m. birželio 23 d.;

| (4) | todėl Sprendimas 2014/386/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2014/386/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2014/386/BUSP 5 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Šis sprendimas taikomas iki 2024 m. birželio 23 d.
  “

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge 2023 m. birželio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. BUSCH

---

(1)  
  2014 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2014/386/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą (OL L 183, 2014 6 24, p. 70).

1

---

| 2023 6 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 157/47

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (BUSP) 2023/1189

2023 m. birželio 19 d.

kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2010/788/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimą 2010/788/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/788/BUSP; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/788/BUSP;

| (2) | 2016 m. gruodžio 12 d., reaguodama į trukdymą rinkimų procesui ir žmogaus teisių pažeidimus Kongo Demokratinėje Respublikoje, Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2231 (2). Sprendimu (BUSP) 2016/2231 buvo iš dalies pakeistas Sprendimas 2010/788/BUSP ir nustatytos autonominės ribojamosios priemonės jo 3 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. gruodžio 12 d., reaguodama į trukdymą rinkimų procesui ir žmogaus teisių pažeidimus Kongo Demokratinėje Respublikoje, Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2231 (2). Sprendimu (BUSP) 2016/2231 buvo iš dalies pakeistas Sprendimas 2010/788/BUSP ir nustatytos autonominės ribojamosios priemonės jo 3 straipsnio 2 dalyje;

| (3) | atsižvelgiant į Bendrojo Teismo priimtus sprendimus bylose T-93/22 (3) ir T-94/22 (4), Taryba mano, kad iš Sprendimo 2010/788/BUSP II priede pateikto fizinių ar juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų sąrašo turėtų būti išbraukti du įrašai; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į Bendrojo Teismo priimtus sprendimus bylose T-93/22 (3) ir T-94/22 (4), Taryba mano, kad iš Sprendimo 2010/788/BUSP II priede pateikto fizinių ar juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų sąrašo turėtų būti išbraukti du įrašai;

| (4) | todėl Sprendimas 2010/788/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2010/788/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2010/788/BUSP II priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge 2023 m. birželio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. BUSCH

---

(1)  
  OL L 336, 2010 12 21, p. 30.

1

(2)  
  2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2231, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/788/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Kongo Demokratinei Respublikai (OL L 336 I, 2016 12 12, p. 7).

2

(3)  
  2023 m. kovo 8 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Ramazani Shadary prieš Tarybą, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

Ramazani Shadary prieš Tarybą

(4)  
  2023 m. kovo 8 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Mutondo prieš Tarybą, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

Mutondo prieš Tarybą

---

PRIEDAS

Iš Sprendimo 2010/788/BUSP II priedo A skirsnyje („Asmenys“) pateikto sąrašo išbraukiami šie įrašai:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

| 9. | Kalev MUTONDO.“ |
| --- | --- |

9.

---