# Den Europæiske Unions L 153/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 153 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang14. juni 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 153

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang14. juni 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1158 af 7. juni 2023 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pesca e Nettarina di Romagna (BGB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1159 af 13. juni 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 3 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1160 af 31. maj 2023 om anmodningen om registrering af det europæiske borgerinitiativ Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries (Reel indførelse af begrebet retspraksis i EU-landene) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788
  (meddelt under nummer C(2023) 3632) | 35 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1158 af 7. juni 2023 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pesca e Nettarina di Romagna (BGB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1159 af 13. juni 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

3

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1160 af 31. maj 2023 om anmodningen om registrering af det europæiske borgerinitiativ Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries (Reel indførelse af begrebet retspraksis i EU-landene) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788
  (meddelt under nummer C(2023) 3632)

(meddelt under nummer C(2023) 3632)

35

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 14.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1158

af 7. juni 2023

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Pesca e Nettarina di Romagna« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Pesca e Nettarina di Romagna«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 134/98 (2) som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 701/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Pesca e Nettarina di Romagna«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 134/98 (2) som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 701/2010 (3).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Pesca e Nettarina di Romagna« (BGB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2023.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 134/98 af 20. januar 1998 om en tilføjelse til bilaget til forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 15 af 21.1.1998, s. 6).

2

(3)  Kommissionens forordning (EU) nr. 701/2010 af 4. august 2010 om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pesca e Nettarina di Romagna (BGB)) (EUT L 203 af 5.8.2010, s. 9).

3

(4)  
  EUT C 41 af 3.2.2023, s. 33.

4

---

| 14.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1159

af 13. juni 2023

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1942/2004 (2) indførte Rådet en antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1942/2004 (2) indførte Rådet en antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

2

| (2) | Ved forordning (EU) nr. 82/2011 (3) forlængede Rådet de oprindelige foranstaltninger med fem år efter en udløbsundersøgelse (»den første udløbsundersøgelse«). Ved forordning (EU) 2017/648 (4) forlængede Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) de oprindelige foranstaltninger med yderligere fem år efter endnu en udløbsundersøgelse (»den anden udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EU) nr. 82/2011 (3) forlængede Rådet de oprindelige foranstaltninger med fem år efter en udløbsundersøgelse (»den første udløbsundersøgelse«). Ved forordning (EU) 2017/648 (4) forlængede Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) de oprindelige foranstaltninger med yderligere fem år efter endnu en udløbsundersøgelse (»den anden udløbsundersøgelse«).

3

4

| (3) | Den gældende antidumpingtold er på mellem 6,5 % og 23,5 % på importen fra fire eksporterende producenter og på 66,7 % på importen fra alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(3)

Den gældende antidumpingtold er på mellem 6,5 % og 23,5 % på importen fra fire eksporterende producenter og på 66,7 % på importen fra alle andre virksomheder.

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

5

| (5) | Anmodningen blev indgivet den 16. december 2021 af European Panel Federation (»ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for okoumé-krydsfiner i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat og/eller fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen blev indgivet den 16. december 2021 af European Panel Federation (»ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for okoumé-krydsfiner i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat og/eller fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (6) | Kommissionen fastslog efter en høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 5. april 2022 en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen til Unionen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter en høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 5. april 2022 en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen til Unionen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

6

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (7) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (8) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, kendte (eksporterende) producenter i Kina, de kinesiske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, kendte (eksporterende) producenter i Kina, de kinesiske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (9) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring. |
| --- | --- |

(9)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring.

1.6.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (10) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(10)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (11) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktions- og salgsmængde, idet der også blev taget hensyn til den geografiske fordeling. Denne stikprøve bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 40 % af den anslåede samlede EU-produktion og for 41 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, opfordrede Kommissionen de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktions- og salgsmængde, idet der også blev taget hensyn til den geografiske fordeling. Denne stikprøve bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 40 % af den anslåede samlede EU-produktion og for 41 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, opfordrede Kommissionen de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (12) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Ingen forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger. Derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(12)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Ingen forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger. Derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning.

Stikprøveudtagning af producenter i Kina

Stikprøveudtagning af producenter i Kina

| (13) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte producenter/eksporterende producenter i Kina om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre producenter/eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(13)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte producenter/eksporterende producenter i Kina om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre producenter/eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (14) | Ingen producenter/eksporterende producenter fra Kina afgav de ønskede oplysninger inden for fristen og/eller indvilligede i at indgå i stikprøven. De kinesiske producenter samarbejdede ikke, og konklusionerne vedrørende importen fra Kina blev derfor truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. De anvendte kilder er nærmere beskrevet i betragtning 28. |
| --- | --- |

(14)

Ingen producenter/eksporterende producenter fra Kina afgav de ønskede oplysninger inden for fristen og/eller indvilligede i at indgå i stikprøven. De kinesiske producenter samarbejdede ikke, og konklusionerne vedrørende importen fra Kina blev derfor truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. De anvendte kilder er nærmere beskrevet i betragtning 28.

1.7.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (15) | Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering (»GOC«). |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering (»GOC«).

| (16) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de stikprøveudtagne EU-producenter. De samme spørgeskemaer og spørgeskemaerne til ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og kinesiske producenter blev også gjort tilgængelige online (7) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. I løbet af undersøgelsen sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og anmodede om makroøkonomiske oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de stikprøveudtagne EU-producenter. De samme spørgeskemaer og spørgeskemaerne til ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og kinesiske producenter blev også gjort tilgængelige online (7) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. I løbet af undersøgelsen sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og anmodede om makroøkonomiske oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen.

7

| (17) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og ansøgeren. |
| --- | --- |

(17)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og ansøgeren.

1.8.   Kontrol

Kontrol

| (18) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser.

| (19) | Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | EU-producenter








  — | Allin SA, Le Vanneau, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

EU-producenter

—

Allin SA, Le Vanneau, Frankrig

| — | F.A. Mourikis SA, Kalamaki, Grækenland |
| --- | --- |

—

F.A. Mourikis SA, Kalamaki, Grækenland

| — | Joubert Saint Jean d'Angely SAS, Saint-Jean d'Angely, Frankrig |
| --- | --- |

—

Joubert Saint Jean d'Angely SAS, Saint-Jean d'Angely, Frankrig

| — | European Panel Federation (sagsøgeren), Bruxelles, Belgien. |
| --- | --- |

—

European Panel Federation (sagsøgeren), Bruxelles, Belgien.

1.9.   Efterfølgende procedure

Efterfølgende procedure

| (20) | Den 5. april 2023 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Ingen parter fremsatte bemærkninger. |
| --- | --- |

(20)

Den 5. april 2023 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Ingen parter fremsatte bemærkninger.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (21) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og de tidligere udløbsundersøgelser, nemlig okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (Taric-kode 4412311010) (»den undersøgte vare«). |
| --- | --- |

(21)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og de tidligere udløbsundersøgelser, nemlig okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (Taric-kode 4412311010) (»den undersøgte vare«).

| (22) | Der er to hovedtyper okoumé-krydsfiner, nemlig krydsfiner fremstillet udelukkende af okoumé (»ren okoumé«) og krydsfiner med mindst ét yderlag fremstillet af okoumé og resten af andre træsorter (»okoumé-yderlag«) (sidstnævnte betegnes også »combi« eller »twin«). Begge hovedtyper af okoumé-krydsfiner ser ens ud. Trods deres forskellige mekaniske egenskaber har alle typer samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendes til samme grundlæggende formål. |
| --- | --- |

(22)

Der er to hovedtyper okoumé-krydsfiner, nemlig krydsfiner fremstillet udelukkende af okoumé (»ren okoumé«) og krydsfiner med mindst ét yderlag fremstillet af okoumé og resten af andre træsorter (»okoumé-yderlag«) (sidstnævnte betegnes også »combi« eller »twin«). Begge hovedtyper af okoumé-krydsfiner ser ens ud. Trods deres forskellige mekaniske egenskaber har alle typer samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendes til samme grundlæggende formål.

| (23) | Okoumé-krydsfiner anvendes af snedkere og tømrere til udendørs formål i bygningsindustrien, f.eks. til forskalling og beklædning, herunder beklædning af udvendige sokler og rækværker og beklædning af flodbredder. Det anvendes også til mere dekorative formål, bl.a. i forbindelse med vejtransport (i f.eks. biler, busser, campingvogne og autocampere), søtransport (i lystfartøjer), møbelindustrien og fremstilling af døre. |
| --- | --- |

(23)

Okoumé-krydsfiner anvendes af snedkere og tømrere til udendørs formål i bygningsindustrien, f.eks. til forskalling og beklædning, herunder beklædning af udvendige sokler og rækværker og beklædning af flodbredder. Det anvendes også til mere dekorative formål, bl.a. i forbindelse med vejtransport (i f.eks. biler, busser, campingvogne og autocampere), søtransport (i lystfartøjer), møbelindustrien og fremstilling af døre.

2.2.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (24) | Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(24)

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.3.   Samme vare

Samme vare

| (25) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i de tidligere udløbsundersøgelser har følgende varer samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen, |
| --- | --- | --- |

(25)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i de tidligere udløbsundersøgelser har følgende varer samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen,

| — | den undersøgte vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i det pågældende land, |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i det pågældende land,

| — | den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (26) | Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(26)

Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (27) | I den nuværende undersøgelsesperiode forsvandt importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina stort set fra EU-markedet. Ifølge Eurostat tegnede importen af okoumé-krydsfiner fra Kina sig for ca. 0,04 % af EU-markedet. Situationen var den samme i den tidligere udløbsundersøgelse. I absolutte tal udgjorde importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina 74 m3 i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med 83 606 m3 i den oprindelige undersøgelsesperiode, 12 620 m3 i den første udløbsundersøgelse og ingen import i den anden udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(27)

I den nuværende undersøgelsesperiode forsvandt importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina stort set fra EU-markedet. Ifølge Eurostat tegnede importen af okoumé-krydsfiner fra Kina sig for ca. 0,04 % af EU-markedet. Situationen var den samme i den tidligere udløbsundersøgelse. I absolutte tal udgjorde importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina 74 m3 i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med 83 606 m3 i den oprindelige undersøgelsesperiode, 12 620 m3 i den første udløbsundersøgelse og ingen import i den anden udløbsundersøgelse.

3

3

3

| (28) | Som nævnt i betragtning 14 samarbejdede ingen af eksportørerne/de eksporterende producenter fra Kina i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende Kina. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om høringskonsulentens mellemkomst i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(28)

Som nævnt i betragtning 14 samarbejdede ingen af eksportørerne/de eksporterende producenter fra Kina i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende Kina. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om høringskonsulentens mellemkomst i denne forbindelse.

| (29) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige data for en tyrkisk producent af okoumé-krydsfiner, oplysninger fra ansøgeren og de stikprøveudtagne EU-producenter, oplysninger fra Tyrkiets nationale statistiske kontor, Eurostats COMEXT-database, Global Trade Atlas (»GTA«), International Trade Centre's kort over markedsadgang og De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (»FAO«). |
| --- | --- |

(29)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige data for en tyrkisk producent af okoumé-krydsfiner, oplysninger fra ansøgeren og de stikprøveudtagne EU-producenter, oplysninger fra Tyrkiets nationale statistiske kontor, Eurostats COMEXT-database, Global Trade Atlas (»GTA«), International Trade Centre's kort over markedsadgang og De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (»FAO«).

3.2.   Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, for importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina

Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, for importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina

| (30) | Da der ved indledningen af undersøgelsen forelå tilstrækkelige beviser, som tydede på, at der med hensyn til Kina forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), indledte Kommissionen undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(30)

Da der ved indledningen af undersøgelsen forelå tilstrækkelige beviser, som tydede på, at der med hensyn til Kina forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), indledte Kommissionen undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (31) | Kommissionen sendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere dokumentation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev ikke modtaget nogen spørgeskemabesvarelse fra GOC, og der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a inden for den fastsatte frist. Kommissionen underrettede efterfølgende GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen sendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere dokumentation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev ikke modtaget nogen spørgeskemabesvarelse fra GOC, og der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a inden for den fastsatte frist. Kommissionen underrettede efterfølgende GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina.

Den Europæiske Unions Tidende

| (32) | I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den på grundlag af den foreliggende dokumentation kunne blive nødt til at vælge et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi baseret på ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte endvidere, at den ville undersøge andre mulige egnede lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, første led. |
| --- | --- |

(32)

I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den på grundlag af den foreliggende dokumentation kunne blive nødt til at vælge et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi baseret på ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte endvidere, at den ville undersøge andre mulige egnede lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, første led.

| (33) | Den 24. august 2022 fremlagde Kommissionen et notat til sagen om kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notatet om kilder«). I notatet om kilder underrettede Kommissionen også de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som repræsentativt land, og om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Tyrkiet som det repræsentative land. Den underrettede også interesserede parter om, at den ville fastsætte salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) og fortjeneste på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed for virksomheden Eksioglu Orman Urunleri, en producent i Tyrkiet. |
| --- | --- |

(33)

Den 24. august 2022 fremlagde Kommissionen et notat til sagen om kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notatet om kilder«). I notatet om kilder underrettede Kommissionen også de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som repræsentativt land, og om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Tyrkiet som det repræsentative land. Den underrettede også interesserede parter om, at den ville fastsætte salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) og fortjeneste på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed for virksomheden Eksioglu Orman Urunleri, en producent i Tyrkiet.

| (34) | I notatet om kilder opfordrede Kommissionen også interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til kilderne og hensigtsmæssigheden af Tyrkiet som repræsentativt land og også til at foreslå andre lande, forudsat at de fremlagde tilstrækkelige oplysninger om de relevante kriterier. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(34)

I notatet om kilder opfordrede Kommissionen også interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til kilderne og hensigtsmæssigheden af Tyrkiet som repræsentativt land og også til at foreslå andre lande, forudsat at de fremlagde tilstrækkelige oplysninger om de relevante kriterier. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

3.3.   Normal værdi

Normal værdi

| (35) | »Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

(35)

»Den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet«, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.

| (36) | Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a),: »Såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«, og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G-omkostninger«). |
| --- | --- |

(36)

Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a),: »Såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier«, og »skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G-omkostninger«).

| (37) | Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at det på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af GOC's og de eksporterende producenters eller producenters manglende samarbejdsvilje var hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(37)

Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at det på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af GOC's og de eksporterende producenters eller producenters manglende samarbejdsvilje var hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

3.3.1.   Forekomsten af væsentlige fordrejninger

Forekomsten af væsentlige fordrejninger

3.3.1.1.   Indledning

| (38) | I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastsættes det, at »betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:






  — | at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side |
| --- | --- | --- |

(38)

I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastsættes det, at »betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:

—

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| — | statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger |
| --- | --- |

—

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| — | politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter |
| --- | --- |

—

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| — | manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret |
| --- | --- |

—

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| — | at lønomkostninger skævvrides |
| --- | --- |

—

at lønomkostninger skævvrides

| — | adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten«. |
| --- | --- |

—

adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten«.

| (39) | Da listen i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i eksportlandets økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling. |
| --- | --- |

(39)

Da listen i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal tages hensyn til for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i eksportlandets økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling.

| (40) | Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at »[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«. |
| --- | --- |

(40)

Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at »[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«.

| (41) | Kommissionen har i henhold til denne bestemmelse offentliggjort en landerapport om Kina (»rapporten«) (8), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, fremsætte bemærkninger til eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på tidspunktet for indledningen af proceduren. Rapporten blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. Anmodningen indeholdt også en del relevant dokumentation, der kunne supplere rapporten. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen har i henhold til denne bestemmelse offentliggjort en landerapport om Kina (»rapporten«) (8), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, fremsætte bemærkninger til eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på tidspunktet for indledningen af proceduren. Rapporten blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. Anmodningen indeholdt også en del relevant dokumentation, der kunne supplere rapporten.

8

| (42) | Mere specifikt fremgik det af anmodningen med henvisning til rapporten, at strukturelle fordrejninger i mange kinesiske industrisektorer har bidraget til overkapaciteten i den kinesiske krydsfinersektor, herunder okoumé-krydsfiner. Desuden blev det i anmodningen påpeget, at GOC's politikker, såsom dem, der er beskrevet i den 13. femårsplan for skovbrug, har fremmet anvendelsen af træ som råmateriale gennem statslig indgriben. I den efterfølgende 14. femårsplan, der dækker årene 2021-2026, erklærede GOC, at den havde til hensigt at »forbedre infrastrukturen i statsejede skovlandbrug og skovområder«. Med henvisning til rapporten blev det desuden bemærket i anmodningen, at der forekom fordrejninger i adgangen til kapital, den kemiske sektor og arbejdskraft samt fordrejninger på energimarkederne. Ifølge anmodningen vil disse fordrejninger sandsynligvis have en væsentlig indvirkning på industrien for okoumé-krydsfiner. Desuden blev der i anmodningen mindet om, at de amerikanske myndigheder i 2017 indførte antidumping- og udligningstold på importen til USA af visse former for krydsfiner af løvtræsved fra Kina, efter at det var blevet konkluderet, at GOC's indgreb gennem forskellige statslige ordninger, subsidier, policy-lån på præferencevilkår osv. direkte begunstigede de kinesiske producenter og eksportører af visse varer af krydsfiner af løvtræsved. |
| --- | --- |

(42)

Mere specifikt fremgik det af anmodningen med henvisning til rapporten, at strukturelle fordrejninger i mange kinesiske industrisektorer har bidraget til overkapaciteten i den kinesiske krydsfinersektor, herunder okoumé-krydsfiner. Desuden blev det i anmodningen påpeget, at GOC's politikker, såsom dem, der er beskrevet i den 13. femårsplan for skovbrug, har fremmet anvendelsen af træ som råmateriale gennem statslig indgriben. I den efterfølgende 14. femårsplan, der dækker årene 2021-2026, erklærede GOC, at den havde til hensigt at »forbedre infrastrukturen i statsejede skovlandbrug og skovområder«. Med henvisning til rapporten blev det desuden bemærket i anmodningen, at der forekom fordrejninger i adgangen til kapital, den kemiske sektor og arbejdskraft samt fordrejninger på energimarkederne. Ifølge anmodningen vil disse fordrejninger sandsynligvis have en væsentlig indvirkning på industrien for okoumé-krydsfiner. Desuden blev der i anmodningen mindet om, at de amerikanske myndigheder i 2017 indførte antidumping- og udligningstold på importen til USA af visse former for krydsfiner af løvtræsved fra Kina, efter at det var blevet konkluderet, at GOC's indgreb gennem forskellige statslige ordninger, subsidier, policy-lån på præferencevilkår osv. direkte begunstigede de kinesiske producenter og eksportører af visse varer af krydsfiner af løvtræsved.

| (43) | GOC fremsatte ikke bemærkninger eller fremlagde dokumentation, der støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten og den yderligere dokumentation fra ansøgeren, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. Kommissionen har heller ikke modtaget bemærkninger fra de kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(43)

GOC fremsatte ikke bemærkninger eller fremlagde dokumentation, der støttede eller tilbageviste den eksisterende dokumentation i sagsakterne, herunder rapporten og den yderligere dokumentation fra ansøgeren, om forekomsten af væsentlige fordrejninger og/eller det hensigtsmæssige i anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den foreliggende sag. Kommissionen har heller ikke modtaget bemærkninger fra de kinesiske eksporterende producenter.

| (44) | Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, og som er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de væsentlige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. Kommissionen supplerede endvidere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, og som er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de væsentlige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. Kommissionen supplerede endvidere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina.

3.3.1.2.   Væsentlige fordrejninger, som påvirker priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina

| (45) | Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en »socialistisk markedsøkonomi«. Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det »socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen samt arbejdernes kollektive ejerskab«. Den statsejede økonomi er den »førende kraft inden for den nationale økonomi«, og staten har mandat til »at sikre dens konsolidering og vækst« (9). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, hvor offentligt ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader disse at udvikle sig side om side med statsligt ejerskab (10). |
| --- | --- |

(45)

Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en »socialistisk markedsøkonomi«. Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det »socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen samt arbejdernes kollektive ejerskab«. Den statsejede økonomi er den »førende kraft inden for den nationale økonomi«, og staten har mandat til »at sikre dens konsolidering og vækst« (9). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, hvor offentligt ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader disse at udvikle sig side om side med statsligt ejerskab (10).

9

10

| (46) | I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»CCP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i CCP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en overbygning, hvor CCP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik CCP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: »[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system«, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karakteristika, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab« (11). Dette illustrerer den ubestridte og stadigt voksende kontrol, som CCP har med Kinas økonomiske system. Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringer udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter. |
| --- | --- |

(46)

I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»CCP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i CCP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en overbygning, hvor CCP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik CCP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: »[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system«, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karakteristika, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab« (11). Dette illustrerer den ubestridte og stadigt voksende kontrol, som CCP har med Kinas økonomiske system. Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringer udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter.

11

| (47) | Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik og forfølger mål, der er sammenfaldende med CCP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (12). De kinesiske myndigheder har mange forskellige interventionistiske økonomiske værktøjer, herunder systemet med industriplanlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer. |
| --- | --- |

(47)

Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik og forfølger mål, der er sammenfaldende med CCP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (12). De kinesiske myndigheder har mange forskellige interventionistiske økonomiske værktøjer, herunder systemet med industriplanlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer.

12

| (48) | For det første styres den kinesiske økonomis retning af et komplekst system med industriplanlægning, for så vidt angår den overordnede administrative kontrol, hvilket påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. Planerne på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer normalt har noget bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt de tidsrammer, inden for hvilke målsætningerne skal nås. Visse planer indeholder stadig eksplicitte produktionsmål. I henhold til planerne udpeges individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og de tildeles specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). Erhvervsdrivende, både private og statsejede, skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter til de faktiske forhold, der følger af planlægningssystemet. Dette skyldes ikke kun planernes bindende karakter, men også, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tvinger de erhvervsdrivende til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (se også afsnit 3.3.1.5) (13). |
| --- | --- |

(48)

For det første styres den kinesiske økonomis retning af et komplekst system med industriplanlægning, for så vidt angår den overordnede administrative kontrol, hvilket påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. Planerne på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer normalt har noget bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt de tidsrammer, inden for hvilke målsætningerne skal nås. Visse planer indeholder stadig eksplicitte produktionsmål. I henhold til planerne udpeges individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og de tildeles specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). Erhvervsdrivende, både private og statsejede, skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter til de faktiske forhold, der følger af planlægningssystemet. Dette skyldes ikke kun planernes bindende karakter, men også, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tvinger de erhvervsdrivende til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (se også afsnit 3.3.1.5) (13).

13

| (49) | For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker og politisk styrede banker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske mål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.3.1.8) (14). Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkederne, obligationsmarkederne, private egenkapitalmarkeder osv. Desuden er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og CCP griber ind (15). |
| --- | --- |

(49)

For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker og politisk styrede banker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske mål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.3.1.8) (14). Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkederne, obligationsmarkederne, private egenkapitalmarkeder osv. Desuden er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og CCP griber ind (15).

14

15

| (50) | For det tredje tager statens indgreb i økonomien forskellige former, for så vidt angår de lovgivningsmæssige rammer. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det fastsættes specifikt i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet i henhold til statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (16). På investeringsområdet bevarer GOC ligeledes betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at støtte industripolitiske mål, såsom opretholdelse af den statslige kontrol med nøglesektorer eller styrkelse af indenlandsk industri (17). |
| --- | --- |

(50)

For det tredje tager statens indgreb i økonomien forskellige former, for så vidt angår de lovgivningsmæssige rammer. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det fastsættes specifikt i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet i henhold til statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (16). På investeringsområdet bevarer GOC ligeledes betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at støtte industripolitiske mål, såsom opretholdelse af den statslige kontrol med nøglesektorer eller styrkelse af indenlandsk industri (17).

16

17

| (51) | Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (18). |
| --- | --- |

(51)

Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (18).

18

3.3.1.3.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| (52) | I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien. |
| --- | --- |

(52)

I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien.

| (53) | Selv om graden af statsligt ejerskab i sektoren for okoumé-krydsfiner ikke synes at være betydelig, opretholder GOC aktieposter hos en række producenter; andelen er på over 40 % i Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd (19). Ud over formelt ejerskab kan de statslige myndigheder kontrollere og føre tilsyn med virksomheder gennem uformelle kanaler, som illustreret af den privatejede Luli-gruppe, som ifølge offentlige kilder er blevet »dyrket« af regeringen i Shandong-provinsen (20). Eftersom CCP's indgreb i den operationelle beslutningstagning er blevet normen, også i private virksomheder (21) (se også afsnit 3.3.1.4), og idet CCP påtager sig lederskab over stort set alle aspekter af landets økonomi, fører statens indflydelse gennem CCP-strukturer internt i virksomheder desuden reelt til, at økonomiske aktører er under regeringens kontrol og politiske tilsyn, i betragtning af i hvor høj grad stats- og partistrukturerne er vokset sammen i Kina. |
| --- | --- |

(53)

Selv om graden af statsligt ejerskab i sektoren for okoumé-krydsfiner ikke synes at være betydelig, opretholder GOC aktieposter hos en række producenter; andelen er på over 40 % i Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd (19). Ud over formelt ejerskab kan de statslige myndigheder kontrollere og føre tilsyn med virksomheder gennem uformelle kanaler, som illustreret af den privatejede Luli-gruppe, som ifølge offentlige kilder er blevet »dyrket« af regeringen i Shandong-provinsen (20). Eftersom CCP's indgreb i den operationelle beslutningstagning er blevet normen, også i private virksomheder (21) (se også afsnit 3.3.1.4), og idet CCP påtager sig lederskab over stort set alle aspekter af landets økonomi, fører statens indflydelse gennem CCP-strukturer internt i virksomheder desuden reelt til, at økonomiske aktører er under regeringens kontrol og politiske tilsyn, i betragtning af i hvor høj grad stats- og partistrukturerne er vokset sammen i Kina.

19

20

21

| (54) | Dette ses også i China National Forest Product Industry Association (»CNFPIA«), som er den sektorspecifikke industrisammenslutning. I henhold til artikel 4 i CNFPIA's vedtægter accepterer organisationen »professionel vejledning, tilsyn og forvaltning fra [...] administrationen for skovbrug og græsarealer og ministeriet for civile anliggender« (22). |
| --- | --- |

(54)

Dette ses også i China National Forest Product Industry Association (»CNFPIA«), som er den sektorspecifikke industrisammenslutning. I henhold til artikel 4 i CNFPIA's vedtægter accepterer organisationen »professionel vejledning, tilsyn og forvaltning fra [...] administrationen for skovbrug og græsarealer og ministeriet for civile anliggender« (22).

22

| (55) | Som følge heraf er selv privatejede producenter i sektoren for den undersøgte vare afskåret fra at operere på markedsvilkår. Både offentlige og privatejede virksomheder i sektoren er således underlagt politisk tilsyn og politisk vejledning, hvilket ligeledes er beskrevet i afsnit 3.3.1.5. |
| --- | --- |

(55)

Som følge heraf er selv privatejede producenter i sektoren for den undersøgte vare afskåret fra at operere på markedsvilkår. Både offentlige og privatejede virksomheder i sektoren er således underlagt politisk tilsyn og politisk vejledning, hvilket ligeledes er beskrevet i afsnit 3.3.1.5.

3.3.1.4.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger.

| (56) | Ud over at udøve kontrol med økonomien gennem ejerskab af statsejede virksomheder og andre værktøjer er GOC i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder i henhold til den kinesiske lovgivning kan anses for at afspejle de dermed forbundne ejendomsrettigheder (23), er CCP-cellerne i virksomheder, hvad enten det er statsejede eller private, en anden vigtig måde, hvorpå staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en CCP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre CCP-medlemmer som specificeret i CCP's forfatning (24)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Dette krav synes ikke altid tidligere at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. CCP har imidlertid, og i hvert fald siden 2016, styrket sine krav om at kontrollere forretningsmæssige beslutninger i virksomheder som et politisk princip (25), herunder ved at lægge pres på private virksomheder for at få dem til at sætte »patriotisme« i første række og til at følge partidisciplinen (26). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 millioner privatejede virksomheder, og at CCP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger i deres respektive virksomheder (27). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder også på producenterne af den undersøgte vare og leverandørerne af inputmaterialer hertil. |
| --- | --- |

(56)

Ud over at udøve kontrol med økonomien gennem ejerskab af statsejede virksomheder og andre værktøjer er GOC i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder i henhold til den kinesiske lovgivning kan anses for at afspejle de dermed forbundne ejendomsrettigheder (23), er CCP-cellerne i virksomheder, hvad enten det er statsejede eller private, en anden vigtig måde, hvorpå staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en CCP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre CCP-medlemmer som specificeret i CCP's forfatning (24)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Dette krav synes ikke altid tidligere at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. CCP har imidlertid, og i hvert fald siden 2016, styrket sine krav om at kontrollere forretningsmæssige beslutninger i virksomheder som et politisk princip (25), herunder ved at lægge pres på private virksomheder for at få dem til at sætte »patriotisme« i første række og til at følge partidisciplinen (26). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 millioner privatejede virksomheder, og at CCP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger i deres respektive virksomheder (27). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder også på producenterne af den undersøgte vare og leverandørerne af inputmaterialer hertil.

23

24

25

26

27

| (57) | Den 15. september 2020 blev der endvidere offentliggjort et dokument med titlen »General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era« (»retningslinjerne«) (28), hvorved partikomitéers rolle i private virksomheder blev udvidet yderligere. I retningslinjernes afsnit II.4 hedder det: »[V]i må øge partiets overordnede kapacitet til at lede Den Forenede Fronts arbejde i den private sektor, og effektivt optrappe arbejdet på dette område«, og i afsnit III.6 hedder det: »[V]i skal yderligere optrappe partiopbygningen i private virksomheder og sætte particeller i stand til effektivt at varetage deres rolle som fæstning og sætte partimedlemmer i stand til at varetage deres rolle som fortropper og pionerer«. Retningslinjerne lægger således vægt på den rolle, som CCP spiller i virksomheder og andre enheder i den private sektor, og på at styrke denne rolle (29). |
| --- | --- |

(57)

Den 15. september 2020 blev der endvidere offentliggjort et dokument med titlen »General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era« (»retningslinjerne«) (28), hvorved partikomitéers rolle i private virksomheder blev udvidet yderligere. I retningslinjernes afsnit II.4 hedder det: »[V]i må øge partiets overordnede kapacitet til at lede Den Forenede Fronts arbejde i den private sektor, og effektivt optrappe arbejdet på dette område«, og i afsnit III.6 hedder det: »[V]i skal yderligere optrappe partiopbygningen i private virksomheder og sætte particeller i stand til effektivt at varetage deres rolle som fæstning og sætte partimedlemmer i stand til at varetage deres rolle som fortropper og pionerer«. Retningslinjerne lægger således vægt på den rolle, som CCP spiller i virksomheder og andre enheder i den private sektor, og på at styrke denne rolle (29).

28

29

| (58) | Undersøgelsen har bekræftet, at overlapninger mellem ledende stillinger og CCP-medlemskab/partifunktioner er almindelige i sektoren for krydsfiner. F.eks. varetager generaldirektøren for Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. sideløbende stillingen som partiafdelingssekretær, mens formanden for modervirksomheden Jiangsu High Hope Group også fungerer som sekretær for gruppens partikomité (30). |
| --- | --- |

(58)

Undersøgelsen har bekræftet, at overlapninger mellem ledende stillinger og CCP-medlemskab/partifunktioner er almindelige i sektoren for krydsfiner. F.eks. varetager generaldirektøren for Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. sideløbende stillingen som partiafdelingssekretær, mens formanden for modervirksomheden Jiangsu High Hope Group også fungerer som sekretær for gruppens partikomité (30).

30

| (59) | Statens tilstedeværelse og indgreb på finansmarkederne (se også afsnit 3.3.1.8) samt med hensyn til leveringen af råmaterialer og inputmaterialer har endvidere en yderligere fordrejende virkning på markedet (31). Statens tilstedeværelse i virksomheder, både i sektoren for okoumé-krydsfiner og i andre sektorer (såsom finans- og inputsektorer) gør det således muligt for GOC at påvirke priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(59)

Statens tilstedeværelse og indgreb på finansmarkederne (se også afsnit 3.3.1.8) samt med hensyn til leveringen af råmaterialer og inputmaterialer har endvidere en yderligere fordrejende virkning på markedet (31). Statens tilstedeværelse i virksomheder, både i sektoren for okoumé-krydsfiner og i andre sektorer (såsom finans- og inputsektorer) gør det således muligt for GOC at påvirke priser og omkostninger.

31

3.3.1.5.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| (60) | I hvilken retning den kinesiske økonomi bevæger sig, afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne kanaliseres til sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af regeringen, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (32). |
| --- | --- |

(60)

I hvilken retning den kinesiske økonomi bevæger sig, afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne kanaliseres til sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af regeringen, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (32).

32

| (61) | De kinesiske myndigheder har vedtaget en række politikker, der er vejledende for, hvordan sektoren for den undersøgte vare fungerer. For det første er teknologier relateret til træpaneler opført blandt de tilskyndede industrier i det vejledende katalog over industrielle strukturtilpasninger 2019 (33), som viser myndighedernes intentioner om at skabe lovgivningsmæssige rammer, der er befordrende for sektorens udvikling, og som også potentielt baner vejen for industriens adgang til finansiering. Desuden opfordres myndighederne i den 14. femårsplan for udvikling af industrien for skovbrug og græsland (34) ikke blot til at »fremme en omfattende grøn omstilling af træforarbejdningsindustrien« eller til at »konsolidere og opgradere traditionelle fordelagtige industrier såsom trægulve, træmøbler, trædøre, [...] og fremskynde udviklingen af skræddersyede møbler, træstrukturer og byggematerialer af træ«, men også fastsætte specifikke produktionsmål: »[i]nden 2025 vil produktionen af kunstpaneler blive stabiliseret på ca. 300 mio. kubikmeter, produktionen af gulvbelægninger vil blive stabiliseret på ca. 800 mio. kvadratmeter, og outputværdien af træmøbler vil overstige 800 mia. RMB« (35). Endvidere indeholder den vejledende udtalelse om fremme af udviklingen af industrien for skove og græsarealer af høj kvalitet, der blev offentliggjort af den nationale forvaltning for skovbrug og græsarealer i februar 2019 (36), yderligere parametre for sektorens planlagte udvikling: »Inden 2025 vil den institutionelle mekanisme for den rationelle udnyttelse af ressourcer fra skovbrug og græsland i store træk være udformet, den understøttende kapacitet for skovbrugs- og græsressourcer vil være betydeligt forbedret, produktionsmængden af produkter fra skovbrug og græsland af høj kvalitet vil blive væsentligt øget, og handelen med skovbrugsprodukter vil blive udvidet; samtidig vil den samlede produktionsværdi af skovbrug på nationalt niveau på lang sigt øges med mere end 50 % på baggrund af den aktuelle situation, produktionen af økonomiske skovbrugsprodukter, der har betydning for økonomien, vil nå 250 mio. ton, og mængden af import og eksport af skovbrugsprodukter vil nå 240 mia. USD« (37). Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer GOC derfor praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift. |
| --- | --- |

(61)

De kinesiske myndigheder har vedtaget en række politikker, der er vejledende for, hvordan sektoren for den undersøgte vare fungerer. For det første er teknologier relateret til træpaneler opført blandt de tilskyndede industrier i det vejledende katalog over industrielle strukturtilpasninger 2019 (33), som viser myndighedernes intentioner om at skabe lovgivningsmæssige rammer, der er befordrende for sektorens udvikling, og som også potentielt baner vejen for industriens adgang til finansiering. Desuden opfordres myndighederne i den 14. femårsplan for udvikling af industrien for skovbrug og græsland (34) ikke blot til at »fremme en omfattende grøn omstilling af træforarbejdningsindustrien« eller til at »konsolidere og opgradere traditionelle fordelagtige industrier såsom trægulve, træmøbler, trædøre, [...] og fremskynde udviklingen af skræddersyede møbler, træstrukturer og byggematerialer af træ«, men også fastsætte specifikke produktionsmål: »[i]nden 2025 vil produktionen af kunstpaneler blive stabiliseret på ca. 300 mio. kubikmeter, produktionen af gulvbelægninger vil blive stabiliseret på ca. 800 mio. kvadratmeter, og outputværdien af træmøbler vil overstige 800 mia. RMB« (35). Endvidere indeholder den vejledende udtalelse om fremme af udviklingen af industrien for skove og græsarealer af høj kvalitet, der blev offentliggjort af den nationale forvaltning for skovbrug og græsarealer i februar 2019 (36), yderligere parametre for sektorens planlagte udvikling: »Inden 2025 vil den institutionelle mekanisme for den rationelle udnyttelse af ressourcer fra skovbrug og græsland i store træk være udformet, den understøttende kapacitet for skovbrugs- og græsressourcer vil være betydeligt forbedret, produktionsmængden af produkter fra skovbrug og græsland af høj kvalitet vil blive væsentligt øget, og handelen med skovbrugsprodukter vil blive udvidet; samtidig vil den samlede produktionsværdi af skovbrug på nationalt niveau på lang sigt øges med mere end 50 % på baggrund af den aktuelle situation, produktionen af økonomiske skovbrugsprodukter, der har betydning for økonomien, vil nå 250 mio. ton, og mængden af import og eksport af skovbrugsprodukter vil nå 240 mia. USD« (37). Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer GOC derfor praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift.

33

34

35

36

37

| (62) | Kort sagt har GOC indført foranstaltninger for at tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politiske mål vedrørende sektoren for okoumé-krydsfiner. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit. |
| --- | --- |

(62)

Kort sagt har GOC indført foranstaltninger for at tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politiske mål vedrørende sektoren for okoumé-krydsfiner. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit.

3.3.1.6.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| (63) | Ifølge oplysningerne i sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål, som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hindring for indgivelse af konkursbegæringer. Staten spiller desuden fortsat en stærk og aktiv rolle i insolvensbehandlinger og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (38). |
| --- | --- |

(63)

Ifølge oplysningerne i sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål, som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hindring for indgivelse af konkursbegæringer. Staten spiller desuden fortsat en stærk og aktiv rolle i insolvensbehandlinger og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (38).

38

| (64) | Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særlig tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (39). Al jord ejes af staten (kollektivt ejet landjord og statsejede byområder), og tildelingen heraf afhænger fortsat udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jordarealer gratis eller til priser under markedsværdien (40). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jordarealer (41). |
| --- | --- |

(64)

Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særlig tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (39). Al jord ejes af staten (kollektivt ejet landjord og statsejede byområder), og tildelingen heraf afhænger fortsat udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jordarealer gratis eller til priser under markedsværdien (40). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jordarealer (41).

39

40

41

| (65) | Producenter af den undersøgte vare er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes disse betragtninger at gælde fuldt ud også i sektoren for skovbrug og træproduktion. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner. |
| --- | --- |

(65)

Producenter af den undersøgte vare er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes disse betragtninger at gælde fuldt ud også i sektoren for skovbrug og træproduktion. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner.

| (66) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og ejendomslove i sektoren for den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(66)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og ejendomslove i sektoren for den undersøgte vare.

3.3.1.7.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: skævvridning af lønomkostninger

| (67) | Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO's«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive forhandlinger (42). I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne fagforening er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder forbliver fortsat på et rudimentært niveau (43). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af systemet til registrering af husstande, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (44). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina. |
| --- | --- |

(67)

Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO's«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive forhandlinger (42). I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne fagforening er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder forbliver fortsat på et rudimentært niveau (43). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af systemet til registrering af husstande, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (44). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina.

42

43

44

| (68) | Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for okoumé-krydsfiner ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Sektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller de vigtigste råmaterialer til fremstillingen) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdsretlige system i Kina). |
| --- | --- |

(68)

Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for okoumé-krydsfiner ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Sektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller de vigtigste råmaterialer til fremstillingen) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdsretlige system i Kina).

3.3.1.8.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten

| (69) | Adgang til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger. |
| --- | --- |

(69)

Adgang til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger.

| (70) | For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved en stærk position for statsejede banker (45), som ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af CCP) (46), og i lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af GOC. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (47). Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (48). |
| --- | --- |

(70)

For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved en stærk position for statsejede banker (45), som ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af CCP) (46), og i lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af GOC. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (47). Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (48).

45

46

47

48

| (71) | Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, inklusive resultaterne af undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter. |
| --- | --- |

(71)

Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler, såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, inklusive resultaterne af undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter.

| (72) | For eksempel har GOC præciseret, at selv beslutninger i private forretningsbanker skal overvåges af CCP og være i overensstemmelse med de nationale politikker. Et af statens tre overordnede mål i forbindelse med bankstyring er nu at styrke partiets lederskab i bank- og forsikringssektoren, herunder i forbindelse med driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål (49). Desuden skal kriterierne for evaluering af forretningsbankernes resultater nu især tage hensyn til, hvordan enhederne »bidrager til de nationale udviklingsmål og realøkonomien«, og navnlig hvordan de »bidrager til strategiske industrier og vækstindustrier« (50). |
| --- | --- |

(72)

For eksempel har GOC præciseret, at selv beslutninger i private forretningsbanker skal overvåges af CCP og være i overensstemmelse med de nationale politikker. Et af statens tre overordnede mål i forbindelse med bankstyring er nu at styrke partiets lederskab i bank- og forsikringssektoren, herunder i forbindelse med driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål (49). Desuden skal kriterierne for evaluering af forretningsbankernes resultater nu især tage hensyn til, hvordan enhederne »bidrager til de nationale udviklingsmål og realøkonomien«, og navnlig hvordan de »bidrager til strategiske industrier og vækstindustrier« (50).

49

50

| (73) | Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for GOC og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Overslag tyder stærkt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (51). |
| --- | --- |

(73)

Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for GOC og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Overslag tyder stærkt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (51).

51

| (74) | Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (52). Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne ved kapital ikke er ens for alle aktører på markedet. |
| --- | --- |

(74)

Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (52). Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne ved kapital ikke er ens for alle aktører på markedet.

52

| (75) | For det andet er låneomkostninger blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til den overdrevne brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem væksten i virksomhedernes gearing inden for den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger. |
| --- | --- |

(75)

For det andet er låneomkostninger blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til den overdrevne brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres gennem væksten i virksomhedernes gearing inden for den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at de mekanismer, der styrer banksystemet, ikke følger normale forretningsmæssige indstillinger.

| (76) | Selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler for det tredje stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referencerenten udgjorde stadig mindst en tredjedel af alle udlån ved udgangen af 2018 (53). Officielle medier i Kina har for nylig meddelt, at CCP opfordrede til »retningslinjer for at bringe renten på lånemarkedet ned« (54). De kunstigt lave rentesatser medfører underprissætning og dermed den overdrevne anvendelse af kapital. |
| --- | --- |

(76)

Selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler for det tredje stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referencerenten udgjorde stadig mindst en tredjedel af alle udlån ved udgangen af 2018 (53). Officielle medier i Kina har for nylig meddelt, at CCP opfordrede til »retningslinjer for at bringe renten på lånemarkedet ned« (54). De kunstigt lave rentesatser medfører underprissætning og dermed den overdrevne anvendelse af kapital.

53

54

| (77) | Den generelle kreditvækst i Kina er tegn på en forværring af effektiviteten af kapitaltildelingen, uden at der er tegn på en kreditstramning, som man ville forvente på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt, og GOC har flere gange valgt at undgå misligholdelse, hvorved der opstår såkaldte »zombie-virksomheder«, eller at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil. |
| --- | --- |

(77)

Den generelle kreditvækst i Kina er tegn på en forværring af effektiviteten af kapitaltildelingen, uden at der er tegn på en kreditstramning, som man ville forvente på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt, og GOC har flere gange valgt at undgå misligholdelse, hvorved der opstår såkaldte »zombie-virksomheder«, eller at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil.

| (78) | På trods af de skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af væsentlige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
| --- | --- |

(78)

På trods af de skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af væsentlige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer.

| (79) | Desuden blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for den undersøgte vare ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
| --- | --- |

(79)

Desuden blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for den undersøgte vare ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer.

3.3.1.9.   Den systemiske karakter af de beskrevne fordrejninger

| (80) | Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, er karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.3.1.2-3.3.1.5 samt i del I i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.3.1.6-3.3.1.8 og i del II i rapporten. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, er karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.3.1.2-3.3.1.5 samt i del I i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.3.1.6-3.3.1.8 og i del II i rapporten.

| (81) | Endelig minder Kommissionen om, at der er brug for en række inputmaterialer for at producere den undersøgte vare. Når producenter af okoumé-krydsfiner køber/indgår aftale om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. |
| --- | --- |

(81)

Endelig minder Kommissionen om, at der er brug for en række inputmaterialer for at producere den undersøgte vare. Når producenter af okoumé-krydsfiner køber/indgår aftale om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer.

| (82) | Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for okoumé-krydsfiner, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for input til input osv. Hverken GOC eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(82)

Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for okoumé-krydsfiner, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for input til input osv. Hverken GOC eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse.

3.3.1.10.   Konklusion

| (83) | Analysen i afsnit 3.3.1.2-3.3.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i al almindelighed samt i sektoren for den undersøgte vare, viste, at priserne eller omkostningerne, for så vidt angår den undersøgte vare, herunder omkostningerne ved råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag og i mangel af samarbejde fra GOC's side konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(83)

Analysen i afsnit 3.3.1.2-3.3.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i al almindelighed samt i sektoren for den undersøgte vare, viste, at priserne eller omkostningerne, for så vidt angår den undersøgte vare, herunder omkostningerne ved råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag og i mangel af samarbejde fra GOC's side konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde.

| (84) | Kommissionen beregnede derfor den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og sagsomkostninger i et egnet repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen beregnede derfor den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og sagsomkostninger i et egnet repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit.

3.3.2.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

| (85) | Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:






  — | Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (55) |
| --- | --- | --- |

(85)

Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:

—

Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (55)

55

| — | Produktionen af den undersøgte vare i det pågældende land (56) |
| --- | --- |

—

Produktionen af den undersøgte vare i det pågældende land (56)

56

| — | Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land |
| --- | --- |

—

Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land

| — | Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse |
| --- | --- |

—

Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse

| (86) | Som forklaret i betragtning 32 udstedte Kommissionen et notat om kilder, der beskrev de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier, og underrettede de interesserede parter om, at den havde til hensigt at anvende Tyrkiet som et egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(86)

Som forklaret i betragtning 32 udstedte Kommissionen et notat om kilder, der beskrev de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier, og underrettede de interesserede parter om, at den havde til hensigt at anvende Tyrkiet som et egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (87) | I notatet om kilder forklarede Kommissionen, at den på grund af manglende samarbejdsvilje ville være nødt til at basere sig på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Valget af repræsentativt land blev baseret på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse kombineret med andre informationskilder, som Kommissionen anså for hensigtsmæssige i henhold til de relevante kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5. |
| --- | --- |

(87)

I notatet om kilder forklarede Kommissionen, at den på grund af manglende samarbejdsvilje ville være nødt til at basere sig på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Valget af repræsentativt land blev baseret på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse kombineret med andre informationskilder, som Kommissionen anså for hensigtsmæssige i henhold til de relevante kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5.

| (88) | Med hensyn til det økonomiske udviklingsniveau undersøgte ansøgeren i anmodningen om en udløbsundersøgelse fem lande som potentielle repræsentative lande, der havde et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. De undersøgte lande var Thailand, Indonesien, Brasilien, Malaysia og Tyrkiet (57). |
| --- | --- |

(88)

Med hensyn til det økonomiske udviklingsniveau undersøgte ansøgeren i anmodningen om en udløbsundersøgelse fem lande som potentielle repræsentative lande, der havde et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. De undersøgte lande var Thailand, Indonesien, Brasilien, Malaysia og Tyrkiet (57).

57

| (89) | Med hensyn til produktionen af den undersøgte vare blev kun Tyrkiet og Indonesien identificeret i anmodningen (58) som lande, der producerer okoumé-krydsfiner. |
| --- | --- |

(89)

Med hensyn til produktionen af den undersøgte vare blev kun Tyrkiet og Indonesien identificeret i anmodningen (58) som lande, der producerer okoumé-krydsfiner.

58

| (90) | Med hensyn til tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land identificerede ansøgeren i sin anmodning om en fornyet undersøgelse tre virksomheder i Tyrkiet, der producerer træfinerprodukter, herunder den undersøgte vare, og ingen i Indonesien (59). Som forklaret i notatet om kilder konkluderede Kommissionen i sin analyse, at to af de tyrkiske virksomheder ikke rådede over tilstrækkeligt ajourførte finansielle data. Den tredje virksomhed havde tilgængelige data for 2020, men det var uklart, om den producerede den undersøgte vare. Kommissionen identificerede imidlertid en virksomhed i Tyrkiet, Eksioglu Orman Urunleri, som producerede den undersøgte vare og havde tilgængelige finansielle data for 2020. Tyrkiet opfyldte derfor kriterierne for adgang til relevante offentlige data. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land identificerede ansøgeren i sin anmodning om en fornyet undersøgelse tre virksomheder i Tyrkiet, der producerer træfinerprodukter, herunder den undersøgte vare, og ingen i Indonesien (59). Som forklaret i notatet om kilder konkluderede Kommissionen i sin analyse, at to af de tyrkiske virksomheder ikke rådede over tilstrækkeligt ajourførte finansielle data. Den tredje virksomhed havde tilgængelige data for 2020, men det var uklart, om den producerede den undersøgte vare. Kommissionen identificerede imidlertid en virksomhed i Tyrkiet, Eksioglu Orman Urunleri, som producerede den undersøgte vare og havde tilgængelige finansielle data for 2020. Tyrkiet opfyldte derfor kriterierne for adgang til relevante offentlige data.

59

| (91) | Da det blev fastslået, at Tyrkiet var det eneste egnede repræsentative land på grundlag af alle ovenstående elementer, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet af social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum. |
| --- | --- |

(91)

Da det blev fastslået, at Tyrkiet var det eneste egnede repræsentative land på grundlag af alle ovenstående elementer, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet af social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum.

| (92) | I notatet om kilder blev de interesserede parter opfordret til at fremsætte bemærkninger til hensigtsmæssigheden af Tyrkiet som repræsentativt land og også til at foreslå andre lande, forudsat at de fremlagde tilstrækkelige oplysninger om de relevante kriterier. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(92)

I notatet om kilder blev de interesserede parter opfordret til at fremsætte bemærkninger til hensigtsmæssigheden af Tyrkiet som repræsentativt land og også til at foreslå andre lande, forudsat at de fremlagde tilstrækkelige oplysninger om de relevante kriterier. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (93) | På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Tyrkiet de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et egnet repræsentativt land. |
| --- | --- |

(93)

På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Tyrkiet de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et egnet repræsentativt land.

3.3.3.   Kilder anvendt til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger

Kilder anvendt til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger

| (94) | I notatet om kilder fremlagde Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer, såsom de materialer og den energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter har anvendt i produktionen af den undersøgte vare. Kommissionen anførte ligeledes i notatet om kilder, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende GTA til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, herunder især de vigtigste råmaterialer. |
| --- | --- |

(94)

I notatet om kilder fremlagde Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer, såsom de materialer og den energi og arbejdskraft, som de eksporterende producenter har anvendt i produktionen af den undersøgte vare. Kommissionen anførte ligeledes i notatet om kilder, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende GTA til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, herunder især de vigtigste råmaterialer.

| (95) | Kommissionen underrettede de interesserede parter om, at den ville samle poster med ubetydelig vægt i produktionsomkostningerne, f.eks. andre råmaterialer, emballeringsomkostninger, omkostninger ved forsyningstjenester og hjælpematerialer, og angive dem som en procentdel af de vigtigste råmaterialer. Kommissionen meddelte endvidere, at den ville anvende denne procentsats på de genberegnede råmaterialeomkostninger ved anvendelse af de ikkefordrejede referenceværdier i det egnede repræsentative land. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen underrettede de interesserede parter om, at den ville samle poster med ubetydelig vægt i produktionsomkostningerne, f.eks. andre råmaterialer, emballeringsomkostninger, omkostninger ved forsyningstjenester og hjælpematerialer, og angive dem som en procentdel af de vigtigste råmaterialer. Kommissionen meddelte endvidere, at den ville anvende denne procentsats på de genberegnede råmaterialeomkostninger ved anvendelse af de ikkefordrejede referenceværdier i det egnede repræsentative land.

| (96) | Desuden anførte Kommissionen, at den ville anvende oplysninger fra det tyrkiske statistiske institut (»TURKSTAT«) til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger vedrørende elektricitet og arbejdskraft. |
| --- | --- |

(96)

Desuden anførte Kommissionen, at den ville anvende oplysninger fra det tyrkiske statistiske institut (»TURKSTAT«) til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger vedrørende elektricitet og arbejdskraft.

| (97) | Kommissionen inkluderede også et beløb for indirekte produktionsomkostninger til dækning af omkostninger, der ikke er omfattet af ovennævnte produktionsfaktorer. Kommissionen fastsatte forholdet mellem de indirekte produktionsomkostninger og produktionsomkostningerne på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og på grundlag af verificerede data fra en EU-producent, Joubert Plywood, som fremlagde specifikke oplysninger til dette formål. Metoden er behørigt forklaret i afsnit 3.3.5. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen inkluderede også et beløb for indirekte produktionsomkostninger til dækning af omkostninger, der ikke er omfattet af ovennævnte produktionsfaktorer. Kommissionen fastsatte forholdet mellem de indirekte produktionsomkostninger og produktionsomkostningerne på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og på grundlag af verificerede data fra en EU-producent, Joubert Plywood, som fremlagde specifikke oplysninger til dette formål. Metoden er behørigt forklaret i afsnit 3.3.5.

| (98) | Endelig anførte Kommissionen, at den med henblik på at fastsætte SA&G-omkostninger og fortjeneste ville anvende de finansielle data fra den tyrkiske producent af den undersøgte vare, jf. betragtning 32. |
| --- | --- |

(98)

Endelig anførte Kommissionen, at den med henblik på at fastsætte SA&G-omkostninger og fortjeneste ville anvende de finansielle data fra den tyrkiske producent af den undersøgte vare, jf. betragtning 32.

| (99) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter vedrørende listen over produktionsfaktorer i notatet om kilder. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter vedrørende listen over produktionsfaktorer i notatet om kilder.

3.3.4.   Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier

Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier

| (100) | I betragtning af alle de oplysninger, der er baseret på anmodningen om en fornyet undersøgelse og de efterfølgende oplysninger, som ansøgeren har indgivet, og som blev verificeret under kontrolbesøg på stedet, og da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til notatet om kilder, blev der identificeret følgende produktionsfaktorer og deres kilder med henblik på at fastsætte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

  Tabel 1


  Produktionsfaktorer for okoumé-krydsfiner










  Produktionsfaktor | HS-koder | Datakilde | Måleenhed | Ikkefordrejet værdi (RMB) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Plader af finer | 4408 39 | Global Trade Atlas (GTA) (60) | M3 | 6 507,69 |
| Poppelstammer | 4403 97 | GTA | M3 | 2 615,34 |
| Phenolharpikslim | 3909 40 | GTA | KG | 16,45 |
| Alle andre råmaterialer, emballeringsomkostninger, omkostninger ved forsyningstjenester, hjælpematerialer | Ikke relevant | | Fast beløb | [1 -5 ] % af råmaterialerne |
| Energi/omkostninger ved forsyningstjenester |
| Elektricitet | Ikke relevant | Det tyrkiske statistiske institut (TURKSTAT) (61) | kWh | 0,59 |
| Arbejdskraft |
| Arbejdskraft | Ikke relevant | TURKSTAT (62) | timer | 16,28 |

(100)

I betragtning af alle de oplysninger, der er baseret på anmodningen om en fornyet undersøgelse og de efterfølgende oplysninger, som ansøgeren har indgivet, og som blev verificeret under kontrolbesøg på stedet, og da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til notatet om kilder, blev der identificeret følgende produktionsfaktorer og deres kilder med henblik på at fastsætte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktorer for okoumé-krydsfiner

Produktionsfaktorer for okoumé-krydsfiner

Produktionsfaktor

HS-koder

Datakilde

Måleenhed

Ikkefordrejet værdi (RMB)

Råmaterialer

Råmaterialer

Plader af finer

4408 39

Global Trade Atlas (GTA) (60)

60

M3

3

6 507,69

Poppelstammer

4403 97

GTA

M3

3

2 615,34

Phenolharpikslim

3909 40

GTA

KG

16,45

Alle andre råmaterialer, emballeringsomkostninger, omkostninger ved forsyningstjenester, hjælpematerialer

Ikke relevant

Fast beløb

[1 -5 ] % af råmaterialerne

Energi/omkostninger ved forsyningstjenester

Energi/omkostninger ved forsyningstjenester

Elektricitet

Ikke relevant

Det tyrkiske statistiske institut (TURKSTAT) (61)

61

kWh

0,59

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Ikke relevant

TURKSTAT (62)

62

timer

16,28

3.3.4.1.   Råmaterialer

| (101) | Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på råmaterialer som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande, undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO, og som er opført i bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (63). |
| --- | --- |

(101)

Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på råmaterialer som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande, undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO, og som er opført i bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (63).

63

| (102) | Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i afsnit 3.3.1 konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Efter at have udelukket importen fra Kina til det repræsentative land var importmængden fra andre tredjelande fortsat repræsentativ. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i afsnit 3.3.1 konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Efter at have udelukket importen fra Kina til det repræsentative land var importmængden fra andre tredjelande fortsat repræsentativ.

| (103) | For en række produktionsfaktorer udgjorde de faktiske omkostninger en ubetydelig andel af de samlede omkostninger ved råmaterialer i den nuværende undersøgelsesperiode. Da den værdi, der blev anvendt for disse, ikke havde nogen mærkbar indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset hvilken kilde der blev anvendt, besluttede Kommissionen at medtage disse omkostninger i hjælpematerialer og yderligere gruppere dem med andre råmaterialer, emballeringsomkostninger og omkostninger ved forsyningstjenester og udtrykke dem som en procentdel af de vigtigste råmaterialer, jf. betragtning 94. Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede fastsatte Kommissionen denne procentsats på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, som efterfølgende blev efterprøvet på grundlag af data fra en af de EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og som fremlagde specifikke oplysninger til dette formål (64), nemlig Joubert Plywood. |
| --- | --- |

(103)

For en række produktionsfaktorer udgjorde de faktiske omkostninger en ubetydelig andel af de samlede omkostninger ved råmaterialer i den nuværende undersøgelsesperiode. Da den værdi, der blev anvendt for disse, ikke havde nogen mærkbar indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset hvilken kilde der blev anvendt, besluttede Kommissionen at medtage disse omkostninger i hjælpematerialer og yderligere gruppere dem med andre råmaterialer, emballeringsomkostninger og omkostninger ved forsyningstjenester og udtrykke dem som en procentdel af de vigtigste råmaterialer, jf. betragtning 94. Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede fastsatte Kommissionen denne procentsats på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, som efterfølgende blev efterprøvet på grundlag af data fra en af de EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og som fremlagde specifikke oplysninger til dette formål (64), nemlig Joubert Plywood.

64

| (104) | For at fastsætte den ikkefordrejede pris på råmaterialer som leveret til producentens fabrik, anvendte Kommissionen det repræsentative lands importtold på de respektive niveauer, afhængigt af oprindelseslandet for de importerede mængder (65). Kommissionen tilføjede indenlandske transportomkostninger beregnet pr. m3 på grundlag af oplysningerne i e-mailudvekslingerne mellem European Panel Federation og en førende producent af træbaserede paneler i Tyrkiet (66). |
| --- | --- |

(104)

For at fastsætte den ikkefordrejede pris på råmaterialer som leveret til producentens fabrik, anvendte Kommissionen det repræsentative lands importtold på de respektive niveauer, afhængigt af oprindelseslandet for de importerede mængder (65). Kommissionen tilføjede indenlandske transportomkostninger beregnet pr. m3 på grundlag af oplysningerne i e-mailudvekslingerne mellem European Panel Federation og en førende producent af træbaserede paneler i Tyrkiet (66).

65

3

66

3.3.4.2.   Arbejdskraft

| (105) | TURKSTAT offentliggør detaljerede oplysninger om månedlige gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (67) og komponenter efter økonomisk aktivitet i Tyrkiet. Kommissionen anvendte de seneste tilgængelige statistikker (2020) til at beregne en timesats. |
| --- | --- |

(105)

TURKSTAT offentliggør detaljerede oplysninger om månedlige gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (67) og komponenter efter økonomisk aktivitet i Tyrkiet. Kommissionen anvendte de seneste tilgængelige statistikker (2020) til at beregne en timesats.

67

3.3.4.3.   Elektricitet

| (106) | Elprisen for virksomheder (industrielle brugere) i Tyrkiet offentliggøres af TURKSTAT. Kommissionen anvendte de data om industrielle elpriser i det tilsvarende forbrugsinterval i kWh, som blev offentliggjort den 31. marts 2022 (hvilket omfatter den nuværende undersøgelsesperiode) (68), til at beregne de gennemsnitlige elomkostninger. |
| --- | --- |

(106)

Elprisen for virksomheder (industrielle brugere) i Tyrkiet offentliggøres af TURKSTAT. Kommissionen anvendte de data om industrielle elpriser i det tilsvarende forbrugsinterval i kWh, som blev offentliggjort den 31. marts 2022 (hvilket omfatter den nuværende undersøgelsesperiode) (68), til at beregne de gennemsnitlige elomkostninger.

68

3.3.4.4.   Indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger samt fortjeneste

| (107) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal »den beregnede normale værdi indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(107)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal »den beregnede normale værdi indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer.

| (108) | Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, beregnede Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger baseret på andelen af indirekte produktionsomkostninger divideret med de produktionsomkostninger, som Joubert Plywood havde oplyst. Denne procentsats blev derefter anvendt på den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikkefordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(108)

Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, beregnede Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger baseret på andelen af indirekte produktionsomkostninger divideret med de produktionsomkostninger, som Joubert Plywood havde oplyst. Denne procentsats blev derefter anvendt på den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne med henblik på at opnå en ikkefordrejet værdi af de indirekte produktionsomkostninger.

| (109) | Med hensyn til SA&G-omkostninger og fortjeneste anvendte Kommissionen de finansielle data for den tyrkiske producent, der er anført i betragtning 32. |
| --- | --- |

(109)

Med hensyn til SA&G-omkostninger og fortjeneste anvendte Kommissionen de finansielle data for den tyrkiske producent, der er anført i betragtning 32.

3.3.5.   Beregning af den normale værdi

Beregning af den normale værdi

| (110) | Ud fra ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype (dvs. ren okoumé og okoumé-yderlag, jf. betragtning 21) ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(110)

Ud fra ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype (dvs. ren okoumé og okoumé-yderlag, jf. betragtning 21) ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

| (111) | Ifølge oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, som efterfølgende blev verificeret på grundlag af data fra en af de EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og som fremlagde specifikke oplysninger til dette formål, fremstilles ren okoumé udelukkende ved hjælp af finerplader, mens okoumé-yderlag fremstilles ved hjælp af både finerplader og poppelstammer. Derfor blev den ikkefordrejede værdi for poppelstammer sammen med alle andre råmaterialer anvendt til at beregne den normale værdi for okoumé-yderlag, hvorimod den ikke blev anvendt til at beregne den normale værdi for ren okoumé. Den metode, der er beskrevet i de følgende betragtninger, er den samme i begge tilfælde. |
| --- | --- |

(111)

Ifølge oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, som efterfølgende blev verificeret på grundlag af data fra en af de EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og som fremlagde specifikke oplysninger til dette formål, fremstilles ren okoumé udelukkende ved hjælp af finerplader, mens okoumé-yderlag fremstilles ved hjælp af både finerplader og poppelstammer. Derfor blev den ikkefordrejede værdi for poppelstammer sammen med alle andre råmaterialer anvendt til at beregne den normale værdi for okoumé-yderlag, hvorimod den ikke blev anvendt til at beregne den normale værdi for ren okoumé. Den metode, der er beskrevet i de følgende betragtninger, er den samme i begge tilfælde.

| (112) | Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede direkte omkostninger. Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, anvendte Kommissionen oplysningerne (69) fra Joubert Plywood, som blev efterprøvet under kontrolbesøg, om forbruget af hver faktor (råmaterialer, arbejdskraft og elektricitet) til produktion af okoumé-krydsfiner. Kommissionen multiplicerede forbrugsmængderne med de ikkefordrejede omkostninger pr. enhed, der var fastslået for Tyrkiet, som beskrevet i afsnit 3.3.4.1. En række produktionsfaktorer, der udgjorde en ubetydelig andel af de samlede råmaterialeomkostninger i den nuværende undersøgelsesperiode, blev udtrykt som en procentdel af de vigtigste råmaterialer, jf. betragtning 94. Kommissionen anvendte denne procentsats på de ikkefordrejede omkostninger ved de vigtigste råmaterialer for at nå frem til en ikkefordrejet værdi. |
| --- | --- |

(112)

Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede direkte omkostninger. Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, anvendte Kommissionen oplysningerne (69) fra Joubert Plywood, som blev efterprøvet under kontrolbesøg, om forbruget af hver faktor (råmaterialer, arbejdskraft og elektricitet) til produktion af okoumé-krydsfiner. Kommissionen multiplicerede forbrugsmængderne med de ikkefordrejede omkostninger pr. enhed, der var fastslået for Tyrkiet, som beskrevet i afsnit 3.3.4.1. En række produktionsfaktorer, der udgjorde en ubetydelig andel af de samlede råmaterialeomkostninger i den nuværende undersøgelsesperiode, blev udtrykt som en procentdel af de vigtigste råmaterialer, jf. betragtning 94. Kommissionen anvendte denne procentsats på de ikkefordrejede omkostninger ved de vigtigste råmaterialer for at nå frem til en ikkefordrejet værdi.

69

| (113) | Da de ikkefordrejede produktionsomkostninger var blevet fastsat, tilføjede Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostningerne og fortjenesten som fastsat i betragtning 107 og 108 til de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Det vil i praksis sige, at:






  — | de indirekte produktionsomkostninger, der i alt udgjorde [5-12] % af de direkte produktionsomkostninger |
| --- | --- | --- |

(113)

Da de ikkefordrejede produktionsomkostninger var blevet fastsat, tilføjede Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostningerne og fortjenesten som fastsat i betragtning 107 og 108 til de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Det vil i praksis sige, at:

—

de indirekte produktionsomkostninger, der i alt udgjorde [5-12] % af de direkte produktionsomkostninger

| — | SA&G-omkostningerne, der udgjorde 4,06 % af omkostningerne ved solgte varer, og |
| --- | --- |

—

SA&G-omkostningerne, der udgjorde 4,06 % af omkostningerne ved solgte varer, og

| — | fortjenesten, som udgjorde 13,77 % af omkostningerne ved solgte varer, blev anvendt på de samlede ikkefordrejede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

—

fortjenesten, som udgjorde 13,77 % af omkostningerne ved solgte varer, blev anvendt på de samlede ikkefordrejede produktionsomkostninger.

| (114) | På dette grundlag beregnede Kommissionen, jf. betragtning 110, den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(114)

På dette grundlag beregnede Kommissionen, jf. betragtning 110, den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

3.4.   Eksportpris

Eksportpris

| (115) | Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev eksportprisen fastsat på grundlag af Eurostats importdata på cif-niveau (dvs. inklusive omkostninger, forsikring og fragt). Denne cif-pris, 619 EUR pr. m3, blev reduceret med søfragt- og forsikringsomkostninger og indenlandske transportomkostninger i Kina for at nå frem til eksportprisen ab fabrik. De fratrukne beløb var baseret på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse (70). |
| --- | --- |

(115)

Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev eksportprisen fastsat på grundlag af Eurostats importdata på cif-niveau (dvs. inklusive omkostninger, forsikring og fragt). Denne cif-pris, 619 EUR pr. m3, blev reduceret med søfragt- og forsikringsomkostninger og indenlandske transportomkostninger i Kina for at nå frem til eksportprisen ab fabrik. De fratrukne beløb var baseret på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse (70).

3

70

3.5.   Sammenligning og dumpingmargen

Sammenligning og dumpingmargen

| (116) | Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, havde Kommissionen ingen oplysninger om den eksporterede varetype. Kommissionen sammenlignede derfor de normale værdier, der blev fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), dvs. for ren okoumé og okoumé-yderlag, med eksportprisen ab fabrik som fastsat ovenfor. |
| --- | --- |

(116)

Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, havde Kommissionen ingen oplysninger om den eksporterede varetype. Kommissionen sammenlignede derfor de normale værdier, der blev fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), dvs. for ren okoumé og okoumé-yderlag, med eksportprisen ab fabrik som fastsat ovenfor.

| (117) | På dette grundlag var dumpingmargenen for importen fra Kina, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på over 100 %, uanset den anvendte normale værdi. |
| --- | --- |

(117)

På dette grundlag var dumpingmargenen for importen fra Kina, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på over 100 %, uanset den anvendte normale værdi.

| (118) | Den pågældende importmængde var imidlertid ubetydelig; den svarede til 0,2 % af den samlede import til Unionen, og tegnede sig for en markedsandel på 0,04 % på EU-markedet. I mangel af samarbejde havde Kommissionen ingen oplysninger om den eksporterede varetype. Denne import bestod desuden kun af én transaktion, hvilket satte spørgsmålstegn ved, om den var repræsentativ. Kommissionen konkluderede derfor, at disse lave mængder ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag for en analyse om fortsat dumping. Kommissionen undersøgte derfor sandsynligheden for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(118)

Den pågældende importmængde var imidlertid ubetydelig; den svarede til 0,2 % af den samlede import til Unionen, og tegnede sig for en markedsandel på 0,04 % på EU-markedet. I mangel af samarbejde havde Kommissionen ingen oplysninger om den eksporterede varetype. Denne import bestod desuden kun af én transaktion, hvilket satte spørgsmålstegn ved, om den var repræsentativ. Kommissionen konkluderede derfor, at disse lave mængder ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag for en analyse om fortsat dumping. Kommissionen undersøgte derfor sandsynligheden for fornyet dumping.

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING

| (119) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Følgende yderligere elementer blev analyseret: de mulige dumpingniveauer på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe; sammenligning af den normale værdi, der blev fastsat i denne udløbsundersøgelse, som forklaret i afsnit 3.3.5, med priserne på eksport fra Kina på grundlag af de kommercielle tilbud om eksport til Unionen og tredjelande i anmodningen om en udløbsundersøgelse; produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Følgende yderligere elementer blev analyseret: de mulige dumpingniveauer på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe; sammenligning af den normale værdi, der blev fastsat i denne udløbsundersøgelse, som forklaret i afsnit 3.3.5, med priserne på eksport fra Kina på grundlag af de kommercielle tilbud om eksport til Unionen og tredjelande i anmodningen om en udløbsundersøgelse; produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft.

4.1.   Sandsynlige dumpingniveauer på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe

Sandsynlige dumpingniveauer på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe

| (120) | For at fastsætte det sandsynlige niveau for eksportpriserne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, og da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, baserede Kommissionen eksportprisen på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Navnlig blev eksportprisen for begge de vigtigste varetyper, der er beskrevet i betragtning 21, fastsat på grundlag af 64 kommercielle tilbud til EU-markedet og 26 kommercielle tilbud til andre tredjelande (Mellemøsten, Tyrkiet og Det Forenede Kongerige), som blev fremsendt pr. e-mail i den nuværende undersøgelsesperiode, og som indgik i anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(120)

For at fastsætte det sandsynlige niveau for eksportpriserne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, og da de kinesiske producenter ikke samarbejdede, baserede Kommissionen eksportprisen på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Navnlig blev eksportprisen for begge de vigtigste varetyper, der er beskrevet i betragtning 21, fastsat på grundlag af 64 kommercielle tilbud til EU-markedet og 26 kommercielle tilbud til andre tredjelande (Mellemøsten, Tyrkiet og Det Forenede Kongerige), som blev fremsendt pr. e-mail i den nuværende undersøgelsesperiode, og som indgik i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

| (121) | Gennemsnitspriserne i de kommercielle tilbud for den nuværende undersøgelsesperiode var på cif-niveau på 686 EUR/m3 for ren okoumé og på 458 EUR/m3 for okoumé-yderlag for EU-markedet, og på 371 EUR/m3 for okoumé-yderlag for tredjelande. Disse prisniveauer ligger inden for samme interval som prisen på okoumé-krydsfiner ved import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 114. Selv om de pågældende mængder var marginale, bekræfter dette prisniveau repræsentativiteten af de kommercielle tilbud som indikation af mulige eksportpriser på okoumé-krydsfiner fra Kina. Gennemsnitsprisen på kinesisk eksport til andre tredjelande end Unionen under HS-underposition 4412 31 fra GTA ligger også i samme interval. HS-underposition 4412 31 indeholder imidlertid andre varer end den undersøgte vare, så disse data blev ikke anset for at være præcise nok til at give brugbare oplysninger. |
| --- | --- |

(121)

Gennemsnitspriserne i de kommercielle tilbud for den nuværende undersøgelsesperiode var på cif-niveau på 686 EUR/m3 for ren okoumé og på 458 EUR/m3 for okoumé-yderlag for EU-markedet, og på 371 EUR/m3 for okoumé-yderlag for tredjelande. Disse prisniveauer ligger inden for samme interval som prisen på okoumé-krydsfiner ved import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 114. Selv om de pågældende mængder var marginale, bekræfter dette prisniveau repræsentativiteten af de kommercielle tilbud som indikation af mulige eksportpriser på okoumé-krydsfiner fra Kina. Gennemsnitsprisen på kinesisk eksport til andre tredjelande end Unionen under HS-underposition 4412 31 fra GTA ligger også i samme interval. HS-underposition 4412 31 indeholder imidlertid andre varer end den undersøgte vare, så disse data blev ikke anset for at være præcise nok til at give brugbare oplysninger.

3

3

3

| (122) | Kommissionen justerede priserne til ab fabrik-niveau efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i betragtning 114, og sammenlignede dem med den normale værdi som fastsat i afsnit 3.3. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen justerede priserne til ab fabrik-niveau efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i betragtning 114, og sammenlignede dem med den normale værdi som fastsat i afsnit 3.3.

| (123) | Dumpingmargenerne for denne potentielle import fra Kina for begge varetyper, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, ville have været over 100 %, hvis alle disse tilbud var kommet ind i Unionen. |
| --- | --- |

(123)

Dumpingmargenerne for denne potentielle import fra Kina for begge varetyper, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, ville have været over 100 %, hvis alle disse tilbud var kommet ind i Unionen.

4.2.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

4.2.1.   Produktion i Kina

Produktion i Kina

| (124) | Da de kinesiske producenter/eksporterende producenter ikke samarbejdede og da der ikke forelå andre tilgængelige oplysninger om den kinesiske industri for okoumé-krydsfiner, blev produktionen i Kina fastsat på grundlag af skøn fra ansøgeren i anmodningen om en udløbsundersøgelse baseret på dennes bedste kendskab til markedet. |
| --- | --- |

(124)

Da de kinesiske producenter/eksporterende producenter ikke samarbejdede og da der ikke forelå andre tilgængelige oplysninger om den kinesiske industri for okoumé-krydsfiner, blev produktionen i Kina fastsat på grundlag af skøn fra ansøgeren i anmodningen om en udløbsundersøgelse baseret på dennes bedste kendskab til markedet.

| (125) | Ansøgeren anslog den potentielle produktion af okoumé-krydsfiner i Kina på grundlag af importen af okoumé-stammer. Mellem 2017 og 2020 blev der importeret mellem ca. 475 000 m3 og 1 mio. m3 okoumé-stammer til Kina, og det anslås, at 75 % heraf kunne anvendes til produktion af okoumé-krydsfiner (71). De kinesiske producenter kunne derfor nemt producere mere end 400 000 m3 og op til 4 mio. m3 okoumé-krydsfiner afhængigt af den producerede type. Dette er mindst to gange så meget som EU-forbruget og op til 20 gange så meget. |
| --- | --- |

(125)

Ansøgeren anslog den potentielle produktion af okoumé-krydsfiner i Kina på grundlag af importen af okoumé-stammer. Mellem 2017 og 2020 blev der importeret mellem ca. 475 000 m3 og 1 mio. m3 okoumé-stammer til Kina, og det anslås, at 75 % heraf kunne anvendes til produktion af okoumé-krydsfiner (71). De kinesiske producenter kunne derfor nemt producere mere end 400 000 m3 og op til 4 mio. m3 okoumé-krydsfiner afhængigt af den producerede type. Dette er mindst to gange så meget som EU-forbruget og op til 20 gange så meget.

3

3

71

3

3

4.2.2.   Produktionskapacitet i Kina

Produktionskapacitet i Kina

| (126) | Da de kinesiske producenter af okoumé-krydsfiner ikke samarbejdede og da der ikke forelå andre tilgængelige oplysninger om den kinesiske industri for okoumé-krydsfiner blev situationen for hele den kinesiske krydsfinerindustri (uanset hvilke træsorter der anvendes) undersøgt, som det var tilfældet i den tidligere undersøgelse. |
| --- | --- |

(126)

Da de kinesiske producenter af okoumé-krydsfiner ikke samarbejdede og da der ikke forelå andre tilgængelige oplysninger om den kinesiske industri for okoumé-krydsfiner blev situationen for hele den kinesiske krydsfinerindustri (uanset hvilke træsorter der anvendes) undersøgt, som det var tilfældet i den tidligere undersøgelse.

| (127) | Ifølge oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og som bekræftet i de tidligere undersøgelser fremstilles krydsfiner af de samme virksomheder og på samme udstyr, uanset hvilken træsort der anvendes. I de tidligere undersøgelser blev det også slået fast, at okoumé-krydsfiner er mere indbringende end andre typer krydsfiner. |
| --- | --- |

(127)

Ifølge oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og som bekræftet i de tidligere undersøgelser fremstilles krydsfiner af de samme virksomheder og på samme udstyr, uanset hvilken træsort der anvendes. I de tidligere undersøgelser blev det også slået fast, at okoumé-krydsfiner er mere indbringende end andre typer krydsfiner.

| (128) | På dette grundlag fremgår den potentielt betydelige produktionskapacitet i Kina af produktionsmængderne af alle typer krydsfiner, som baseret på FAO's seneste tilgængelige statistikker tegnede sig for 76,4 millioner m3 i 2021 (72). I dokumentationen i anmodningen (73) om en fornyet undersøgelse anslås det, at produktionskapaciteten for krydsfiner er på 270 mio. m3 pr. år ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(128)

På dette grundlag fremgår den potentielt betydelige produktionskapacitet i Kina af produktionsmængderne af alle typer krydsfiner, som baseret på FAO's seneste tilgængelige statistikker tegnede sig for 76,4 millioner m3 i 2021 (72). I dokumentationen i anmodningen (73) om en fornyet undersøgelse anslås det, at produktionskapaciteten for krydsfiner er på 270 mio. m3 pr. år ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode.

3

72

73

3

| (129) | I betragtning af den store produktionskapacitet i Kina, som langt overgik efterspørgslen i Unionen på 192 000 m3 i den nuværende undersøgelsesperiode, uanset hvilket tal der blev taget, og da der kun er behov for en ændring fra andre træsorter til okoumé for at kunne producere okoumé-krydsfiner, er der stor sandsynlighed for, at de kinesiske producenter vil anvende deres omfattende produktionskapacitet til at flytte deres produktion fra andre typer krydsfiner til den mere lukrative okoumé-krydsfiner til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(129)

I betragtning af den store produktionskapacitet i Kina, som langt overgik efterspørgslen i Unionen på 192 000 m3 i den nuværende undersøgelsesperiode, uanset hvilket tal der blev taget, og da der kun er behov for en ændring fra andre træsorter til okoumé for at kunne producere okoumé-krydsfiner, er der stor sandsynlighed for, at de kinesiske producenter vil anvende deres omfattende produktionskapacitet til at flytte deres produktion fra andre typer krydsfiner til den mere lukrative okoumé-krydsfiner til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber.

3

4.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (130) | Det vigtigste element, der anvendes til at fastslå EU-markedets tiltrækningskraft, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er prisniveauet for den kinesiske eksport til andre tredjelande i forhold til prisniveauet for den kinesiske eksport til Unionen. De kommercielle tilbud, der er omhandlet i betragtning 119, til EU-markedet og til andre tredjelande viste, at EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode ganske rigtigt var attraktivt, da de kinesiske priser ved eksport af okoumé-krydsfiner til EU-markedet var højere end de kinesiske eksportpriser til alle andre tredjelandsmarkeder, hvor der fandtes kommercielle tilbud. Navnlig var eksportpristilbuddene på cif-niveau til EU-markedet i gennemsnit 23 % højere end priserne ved eksport til tredjelande på cif-niveau. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil højere potentielle eksportpriser til Unionen således gøre EU-markedet attraktivt, da eksporten til Unionen vil give større fortjeneste end eksport til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(130)

Det vigtigste element, der anvendes til at fastslå EU-markedets tiltrækningskraft, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er prisniveauet for den kinesiske eksport til andre tredjelande i forhold til prisniveauet for den kinesiske eksport til Unionen. De kommercielle tilbud, der er omhandlet i betragtning 119, til EU-markedet og til andre tredjelande viste, at EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode ganske rigtigt var attraktivt, da de kinesiske priser ved eksport af okoumé-krydsfiner til EU-markedet var højere end de kinesiske eksportpriser til alle andre tredjelandsmarkeder, hvor der fandtes kommercielle tilbud. Navnlig var eksportpristilbuddene på cif-niveau til EU-markedet i gennemsnit 23 % højere end priserne ved eksport til tredjelande på cif-niveau. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil højere potentielle eksportpriser til Unionen således gøre EU-markedet attraktivt, da eksporten til Unionen vil give større fortjeneste end eksport til andre tredjelande.

| (131) | Desuden er der indført handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for importen af kinesisk krydsfiner i Republikken Korea (antidumpingforanstaltninger vedrørende krydsfiner med mindst ét udvendigt lag af tropisk træ: af en tykkelse på under 3,2 mm), Marokko (antidumpingforanstaltninger over for alle former for krydsfiner), USA (antidumping- og udligningsforanstaltninger over for krydsfiner af løvtræsved) og Tyrkiet (antidumpingforanstaltninger over for visse typer krydsfiner) (74). Disse foranstaltninger bidrager til eksportrestriktioner over for kinesiske krydsfinerproducenter og til vedvarende og betydelig uudnyttet kapacitet for krydsfiner i Kina og gør EU-markedet mere attraktivt for import af krydsfiner fra Kina. |
| --- | --- |

(131)

Desuden er der indført handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for importen af kinesisk krydsfiner i Republikken Korea (antidumpingforanstaltninger vedrørende krydsfiner med mindst ét udvendigt lag af tropisk træ: af en tykkelse på under 3,2 mm), Marokko (antidumpingforanstaltninger over for alle former for krydsfiner), USA (antidumping- og udligningsforanstaltninger over for krydsfiner af løvtræsved) og Tyrkiet (antidumpingforanstaltninger over for visse typer krydsfiner) (74). Disse foranstaltninger bidrager til eksportrestriktioner over for kinesiske krydsfinerproducenter og til vedvarende og betydelig uudnyttet kapacitet for krydsfiner i Kina og gør EU-markedet mere attraktivt for import af krydsfiner fra Kina.

74

| (132) | Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe i Unionen, samtidig med at andre lande opretholder deres antidumpingforanstaltninger, er det derfor sandsynligt, at de kinesiske producenter vil genoptage produktionen af okoumé-krydsfiner i betydelige mængder med henblik på eksport til EU-markedet. |
| --- | --- |

(132)

Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe i Unionen, samtidig med at andre lande opretholder deres antidumpingforanstaltninger, er det derfor sandsynligt, at de kinesiske producenter vil genoptage produktionen af okoumé-krydsfiner i betydelige mængder med henblik på eksport til EU-markedet.

4.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

| (133) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe. Navnlig størrelsen på den beregnede normale værdi i Kina, niveauet for de kinesiske eksportpriser til tredjelandsmarkeder og Unionen, EU-markedets tiltrækningskraft og den betydelige produktionskapacitet i Kina peger alle på en stor sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(133)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe. Navnlig størrelsen på den beregnede normale værdi i Kina, niveauet for de kinesiske eksportpriser til tredjelandsmarkeder og Unionen, EU-markedets tiltrækningskraft og den betydelige produktionskapacitet i Kina peger alle på en stor sandsynlighed for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe.

5.   SKADE

SKADE

5.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion

| (134) | I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af 16 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(134)

I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af 16 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (135) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 174 000 m3. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og ansøgerens spørgeskemabesvarelse vedrørende makroindikatorer. |
| --- | --- |

(135)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til ca. 174 000 m3. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og ansøgerens spørgeskemabesvarelse vedrørende makroindikatorer.

3

| (136) | Der blev, jf. betragtning 11, anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere en mulig fortsættelse af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. De tre samarbejdsvillige EU-producenter, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, tegnede sig for 40 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(136)

Der blev, jf. betragtning 11, anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere en mulig fortsættelse af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. De tre samarbejdsvillige EU-producenter, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, tegnede sig for 40 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

5.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (137) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af: a) ansøgerens oplysninger om EU-erhvervsgrenens salg af samme vare, til dels krydstjekket med de salgsmængder, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde indberettet, og b) importen af den undersøgte vare fra alle tredjelande i henhold til Eurostat. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af: a) ansøgerens oplysninger om EU-erhvervsgrenens salg af samme vare, til dels krydstjekket med de salgsmængder, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde indberettet, og b) importen af den undersøgte vare fra alle tredjelande i henhold til Eurostat.

| (138) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 2


  EU-forbrug (m3) | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 171 309 | 187 104 | 171 737 | 192 264 |
| Indeks | 100 | 109 | 100 | 112 |
| Kilde: | Ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(138)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbrug (m3)

EU-forbrug (m3

2018

2019

2020

NUP

Samlet EU-forbrug

171 309

187 104

171 737

192 264

Indeks

Indeks

100

100

109

109

100

100

112

112

Kilde:

Kilde:

Ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (139) | Den nuværende undersøgelse viste, at EU-forbruget steg med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget blev negativt påvirket af udbruddet af covid-19 i 2020, men der sås et kraftigt opsving i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(139)

Den nuværende undersøgelse viste, at EU-forbruget steg med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget blev negativt påvirket af udbruddet af covid-19 i 2020, men der sås et kraftigt opsving i den nuværende undersøgelsesperiode.

5.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

5.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (140) | Kommissionen fastsatte importmængden fra Kina på grundlag af Eurostats statistikker, jf. betragtning 136. Markedsandelen blev fastsat ved at sammenligne importen med EU-forbruget, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen fastsatte importmængden fra Kina på grundlag af Eurostats statistikker, jf. betragtning 136. Markedsandelen blev fastsat ved at sammenligne importen med EU-forbruget, jf. tabel 2.

| (141) | Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importmængde og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (m3) | 100 | 0 | 43 | 74 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 0 | 43 | 74 |
| Markedsandel for importen fra Kina (%) | 0,06 | 0,00 | 0,03 | 0,04 |
| Kilde: | Eurostat. |

(141)

Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

2018

2019

2020

NUP

Importmængde fra Kina (m3)

3

100

0

43

74

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

0

0

43

43

74

74

Markedsandel for importen fra Kina (%)

0,06

0,00

0,03

0,04

Kilde:

Kilde:

Eurostat.

| (142) | Importmængden fra Kina var ubetydelig i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(142)

Importmængden fra Kina var ubetydelig i hele den betragtede periode.

5.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (143) | Kommissionen fastsatte de gennemsnitlige priser på importen fra Kina på grundlag af Eurostats statistikker. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen fastsatte de gennemsnitlige priser på importen fra Kina på grundlag af Eurostats statistikker.

| (144) | De vejede gennemsnitlige priser på importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importpriser (EUR/m3) | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 370 | 0 | 481 | 619 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 0 | 130 | 167 |
| Kilde: | Eurostat. |

(144)

De vejede gennemsnitlige priser på importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importpriser (EUR/m3)

Importpriser (EUR/m3

2018

2019

2020

NUP

Kina

370

0

481

619

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

0

0

130

130

167

167

Kilde:

Kilde:

Eurostat.

| (145) | Priserne fra det pågældende land steg med 67 % i den betragtede periode, men de vedrørte dog hele tiden minimale importmængder. Disse minimale importmængder fra Kina gør det ikke muligt at foretage meningsfulde prisunderbudsberegninger. |
| --- | --- |

(145)

Priserne fra det pågældende land steg med 67 % i den betragtede periode, men de vedrørte dog hele tiden minimale importmængder. Disse minimale importmængder fra Kina gør det ikke muligt at foretage meningsfulde prisunderbudsberegninger.

5.4.   Import fra andre tredjelande end Kina

Import fra andre tredjelande end Kina

| (146) | Kommissionen fastsatte mængden af og priserne på importen fra tredjelande efter samme metode som for Kina (se afsnit 5.3.1). |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen fastsatte mængden af og priserne på importen fra tredjelande efter samme metode som for Kina (se afsnit 5.3.1).

| (147) | Importmængderne fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Import fra tredjelande











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabon | Importmængde (m3) | 18 603 | 19 919 | 18 238 | 24 322 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 107 | 98 | 131 |
| Markedsandel (%) | 10,9 | 10,6 | 10,6 | 12,6 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 98 | 116 |
| Gennemsnitspris (EUR/m3) | 761 | 745 | 755 | 769 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 99 | 101 |
| Marokko | Importmængde (m3) | 6 231 | 8 493 | 8 332 | 9 917 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 136 | 134 | 159 |
| Markedsandel (%) | 3,6 | 4,5 | 4,8 | 5,2 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 125 | 134 | 141 |
| Gennemsnitspris (EUR/m3) | 852 | 833 | 846 | 870 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 99 | 102 |
| Andre tredjelande | Importmængde (m3) | 466 | 1 922 | 1 837 | 2 490 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 412 | 394 | 534 |
| Markedsandel (%) | 0,3 | 1,0 | 1,1 | 1,3 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 377 | 394 | 474 |
| Gennemsnitspris (EUR/m3) | 526 | 867 | 710 | 938 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 165 | 135 | 178 |
| Samlet import undtagen Kina | Importmængde (m3) | 25 300 | 30 334 | 28 407 | 36 729 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 120 | 112 | 145 |
| Markedsandel (%) | 14,8 | 16,2 | 16,6 | 19,1 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 110 | 112 | 129 |
| Gennemsnitspris (EUR/m3) | 779 | 777 | 779 | 808 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 100 | 104 |
| Kilde: | Eurostat. |

(147)

Importmængderne fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2018

2019

2020

NUP

Gabon

Importmængde (m3)

3

18 603

19 919

18 238

24 322

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

107

107

98

98

131

131

Markedsandel (%)

10,9

10,6

10,6

12,6

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

98

98

116

116

Gennemsnitspris (EUR/m3)

3

761

745

755

769

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

99

99

101

101

Marokko

Importmængde (m3)

3

6 231

8 493

8 332

9 917

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

136

136

134

134

159

159

Markedsandel (%)

3,6

4,5

4,8

5,2

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

125

125

134

134

141

141

Gennemsnitspris (EUR/m3)

3

852

833

846

870

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

99

99

102

102

Andre tredjelande

Importmængde (m3)

3

466

1 922

1 837

2 490

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

412

412

394

394

534

534

Markedsandel (%)

0,3

1,0

1,1

1,3

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

377

377

394

394

474

474

Gennemsnitspris (EUR/m3)

3

526

867

710

938

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

165

165

135

135

178

178

Samlet import undtagen Kina

Importmængde (m3)

3

25 300

30 334

28 407

36 729

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

120

120

112

112

145

145

Markedsandel (%)

14,8

16,2

16,6

19,1

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

110

110

112

112

129

129

Gennemsnitspris (EUR/m3)

3

779

777

779

808

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

100

100

104

104

Kilde:

Kilde:

Eurostat.

| (148) | For så vidt angår importen fra tredjelande var importen fra Gabon og Marokko den største. Importen fra de to lande steg i den betragtede periode med henholdsvis 31 % og 59 % og deres markedsandele med henholdsvis 1,7 og 1,6 procentpoint. Importen fra andre tredjelande steg betydeligt i den betragtede periode (den mere end femdobledes), men i den nuværende undersøgelsesperiode tegnede den sig kun for en markedsandel på 1,3 %. |
| --- | --- |

(148)

For så vidt angår importen fra tredjelande var importen fra Gabon og Marokko den største. Importen fra de to lande steg i den betragtede periode med henholdsvis 31 % og 59 % og deres markedsandele med henholdsvis 1,7 og 1,6 procentpoint. Importen fra andre tredjelande steg betydeligt i den betragtede periode (den mere end femdobledes), men i den nuværende undersøgelsesperiode tegnede den sig kun for en markedsandel på 1,3 %.

5.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (149) | Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(149)

Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (150) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data og oplysninger i ansøgerens spørgeskemabesvarelse, som blev behørigt krydstjekket med oplysningerne i anmodningen og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne producenter samt Eurostats statistikker. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(150)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data og oplysninger i ansøgerens spørgeskemabesvarelse, som blev behørigt krydstjekket med oplysningerne i anmodningen og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne producenter samt Eurostats statistikker. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (151) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(151)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (152) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(152)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

5.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

5.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (153) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (m3) | 164 635 | 179 457 | 164 383 | 174 048 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 109 | 100 | 106 |
| Produktionskapacitet (m3) | 286 965 | 299 163 | 288 272 | 306 816 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 104 | 100 | 107 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 57,4 | 60,0 | 57,0 | 56,7 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 105 | 99 | 99 |
| Kilde: | Ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(153)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2018

2019

2020

NUP

Produktionsmængde (m3)

3

164 635

179 457

164 383

174 048

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

109

109

100

100

106

106

Produktionskapacitet (m3)

3

286 965

299 163

288 272

306 816

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

104

104

100

100

107

107

Kapacitetsudnyttelse (%)

57,4

60,0

57,0

56,7

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

105

105

99

99

99

99

Kilde:

Kilde:

Ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (154) | EU-erhvervsgrenens produktion steg med 6 % i den betragtede periode. Den fulgte tendensen i EU-forbruget, og der sås således en negativ indvirkning af covid-19-udbruddet i 2020 med en mærkbar genrejsning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(154)

EU-erhvervsgrenens produktion steg med 6 % i den betragtede periode. Den fulgte tendensen i EU-forbruget, og der sås således en negativ indvirkning af covid-19-udbruddet i 2020 med en mærkbar genrejsning i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (155) | Produktionskapaciteten steg også, nemlig med 7 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(155)

Produktionskapaciteten steg også, nemlig med 7 % i den betragtede periode.

| (156) | Eftersom tilpasningen af produktionskapaciteten til det højere forbrugsniveau hovedsagelig fandt sted før den betragtede periode, har kapacitetsudnyttelsen været stabil og ligget på et lavere niveau i forhold til det niveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden i forbindelse med den tidligere undersøgelse (80 %) (75). |
| --- | --- |

(156)

Eftersom tilpasningen af produktionskapaciteten til det højere forbrugsniveau hovedsagelig fandt sted før den betragtede periode, har kapacitetsudnyttelsen været stabil og ligget på et lavere niveau i forhold til det niveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden i forbindelse med den tidligere undersøgelse (80 %) (75).

75

5.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (157) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (m3) | 145 909 | 156 770 | 143 287 | 155 460 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 107 | 98 | 107 |
| Markedsandel (%) | 85,2 | 83,8 | 83,4 | 80,9 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 98 | 95 |
| Kilde: | Eurostat, ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(157)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2018

2019

2020

NUP

Samlet salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (m3)

3

145 909

156 770

143 287

155 460

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

107

107

98

98

107

107

Markedsandel (%)

85,2

83,8

83,4

80,9

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

98

98

95

95

Kilde:

Kilde:

Eurostat, ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (158) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg i den betragtede periode med 7 %, hvilket var mindre end stigningen på 13 % i forbruget, der fremgår af tabel 2. På trods af stigningen i salgsmængderne og under hensyntagen til den sideløbende stigning i importen fra andre tredjelande, jf. betragtning 147, mistede EU-erhvervsgrenen derfor 4,3 procentpoint af markedsandelen. EU-erhvervsgrenens markedsandel er dog stadig høj. |
| --- | --- |

(158)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg i den betragtede periode med 7 %, hvilket var mindre end stigningen på 13 % i forbruget, der fremgår af tabel 2. På trods af stigningen i salgsmængderne og under hensyntagen til den sideløbende stigning i importen fra andre tredjelande, jf. betragtning 147, mistede EU-erhvervsgrenen derfor 4,3 procentpoint af markedsandelen. EU-erhvervsgrenens markedsandel er dog stadig høj.

5.5.2.3.   Vækst

| (159) | I den betragtede periode steg EU-forbruget med 13 %, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 7 %. EU-erhvervsgrenen er derfor vokset i absolutte tal, men ikke i markedsandel. Væksten i salget blev imidlertid også ledsaget af væksten i produktionen, produktionskapaciteten og investeringerne. |
| --- | --- |

(159)

I den betragtede periode steg EU-forbruget med 13 %, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 7 %. EU-erhvervsgrenen er derfor vokset i absolutte tal, men ikke i markedsandel. Væksten i salget blev imidlertid også ledsaget af væksten i produktionen, produktionskapaciteten og investeringerne.

5.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (160) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 678 | 664 | 661 | 663 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 97 | 98 |
| Arbejdsproduktivitet (m3/ansat) | 243 | 270 | 249 | 263 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 111 | 102 | 108 |
| Kilde: | Ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(160)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2018

2019

2020

NUP

Antal ansatte

678

664

661

663

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

97

97

98

98

Arbejdsproduktivitet (m3/ansat)

3

243

270

249

263

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

111

111

102

102

108

108

Kilde:

Kilde:

Ansøgeren, de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (161) | Efter et lille fald mellem 2018 og 2019 forblev antallet af ansatte ret stabilt i den resterende del af den betragtede periode — EU-erhvervsgrenen beskæftigede ca. 660 ansatte. Produktiviteten pr. ansat steg med 8 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(161)

Efter et lille fald mellem 2018 og 2019 forblev antallet af ansatte ret stabilt i den resterende del af den betragtede periode — EU-erhvervsgrenen beskæftigede ca. 660 ansatte. Produktiviteten pr. ansat steg med 8 % i den betragtede periode.

5.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (162) | Som forklaret i betragtning 117 var det på grund af den ubetydelige importmængde fra Kina ikke muligt at fastlægge en repræsentativ konstatering af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(162)

Som forklaret i betragtning 117 var det på grund af den ubetydelige importmængde fra Kina ikke muligt at fastlægge en repræsentativ konstatering af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.

| (163) | I den nuværende undersøgelsesperiode viste en række af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer gunstige tendenser. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen genrejste sig efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(163)

I den nuværende undersøgelsesperiode viste en række af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer gunstige tendenser. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen genrejste sig efter tidligere dumping.

5.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

5.5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (164) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vejet gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/m3) | 956 | 959 | 987 | 1 033 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 103 | 108 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m3) | 939 | 922 | 978 | 1 011 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 104 | 108 |
| Kilde: | De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(164)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen

Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen

2018

2019

2020

NUP

Vejet gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/m3)

3

956

959

987

1 033

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

103

103

108

108

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m3)

3

939

922

978

1 011

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

104

104

108

108

Kilde:

Kilde:

De stikprøveudtagne EU-producenter.

| (165) | Enhedssalgspriserne forblev stabile i den første del af den betragtede periode og steg derefter med 8 % mellem 2019 og den nuværende undersøgelsesperiode. Denne prisstigning afspejlede fuldt ud stigningen i produktionsomkostningerne i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(165)

Enhedssalgspriserne forblev stabile i den første del af den betragtede periode og steg derefter med 8 % mellem 2019 og den nuværende undersøgelsesperiode. Denne prisstigning afspejlede fuldt ud stigningen i produktionsomkostningerne i den betragtede periode.

5.5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (166) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 10


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 31 134 | 31 846 | 30 408 | 31 521 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 101 |
| Kilde: | De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(166)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 10

Tabel 10

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2018

2019

2020

NUP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

31 134

31 846

30 408

31 521

Indeks

Indeks

100

100

102

102

98

98

101

101

Kilde:

Kilde:

De stikprøveudtagne EU-producenter.

| (167) | Mellem 2018 og den nuværende undersøgelsesperiode var de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat forholdsvis stabile og steg samlet set med 1 %. |
| --- | --- |

(167)

Mellem 2018 og den nuværende undersøgelsesperiode var de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat forholdsvis stabile og steg samlet set med 1 %.

5.5.3.3.   Lagerbeholdninger

| (168) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Lagerbeholdninger | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (m3) | 5 805 | 3 762 | 4 793 | 4 245 |
| Indeks | 100 | 65 | 83 | 73 |
| Slutlagre i procent af produktionen (%) | 9,6 | 5,8 | 7,6 | 6,1 |
| Indeks | 100 | 61 | 79 | 64 |
| Kilde: | De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(168)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2018

2019

2020

NUP

Slutlagre (m3)

3

5 805

3 762

4 793

4 245

Indeks

Indeks

100

100

65

65

83

83

73

73

Slutlagre i procent af produktionen (%)

9,6

5,8

7,6

6,1

Indeks

Indeks

100

100

61

61

79

79

64

64

Kilde:

Kilde:

De stikprøveudtagne EU-producenter.

| (169) | Okoumé-krydsfiner fremstilles normalt efter ordre, og lagerbeholdningerne er derfor typisk lave. I 2018 var de på et relativt højt niveau, men faldt i den betragtede periode med 36 % fra 9,6 % i forhold til produktionsmængden i 2018 til 6,1 % af produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(169)

Okoumé-krydsfiner fremstilles normalt efter ordre, og lagerbeholdningerne er derfor typisk lave. I 2018 var de på et relativt højt niveau, men faldt i den betragtede periode med 36 % fra 9,6 % i forhold til produktionsmængden i 2018 til 6,1 % af produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode.

5.5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (170) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2018 | 2019 | 2020 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 2,5 | 3,9 | 3,3 | 6,9 |
| Indeks | 100 | 159 | 133 | 277 |
| Likviditet (EUR) | 913 814 | 209 034 | 1 037 362 | -1 179 393 |
| Indeks | 100 | 23 | 114 | - 129 |
| Investeringer (EUR) | 1 572 178 | 5 030 991 | 1 551 446 | 2 021 386 |
| Indeks | 100 | 320 | 99 | 129 |
| Investeringsafkast (%) | 3,6 | 6,9 | 6,9 | 18,2 |
| Indeks | 100 | 190 | 190 | 502 |
| Kilde: | De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(170)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2018

2019

2020

NUP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

2,5

3,9

3,3

6,9

Indeks

Indeks

100

100

159

159

133

133

277

277

Likviditet (EUR)

913 814

209 034

1 037 362

-1 179 393

Indeks

Indeks

100

100

23

23

114

114

- 129

- 129

Investeringer (EUR)

1 572 178

5 030 991

1 551 446

2 021 386

Indeks

Indeks

100

100

320

320

99

99

129

129

Investeringsafkast (%)

3,6

6,9

6,9

18,2

Indeks

Indeks

100

100

190

190

190

190

502

502

Kilde:

Kilde:

De stikprøveudtagne EU-producenter.

| (171) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I hele den betragtede periode forblev EU-erhvervsgrenen rentabel med en stigende tendens. I den nuværende undersøgelsesperiode nåede rentabiliteten op på næsten 7 %. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I hele den betragtede periode forblev EU-erhvervsgrenen rentabel med en stigende tendens. I den nuværende undersøgelsesperiode nåede rentabiliteten op på næsten 7 %.

| (172) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Samlet set var likviditeten i absolutte tal på et lavt niveau i hele den betragtede periode og var lavere end i den betragtede periode i den tidligere undersøgelse. Den var dog stadig positiv, bortset fra i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(172)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Samlet set var likviditeten i absolutte tal på et lavt niveau i hele den betragtede periode og var lavere end i den betragtede periode i den tidligere undersøgelse. Den var dog stadig positiv, bortset fra i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (173) | EU-producenterne fortsatte med at investere i hele den betragtede periode. Investeringerne toppede i 2019. Efter et fald i det følgende år, som tydeligvis blev påvirket af covid-19, steg investeringerne igen i den nuværende undersøgelsesperiode til et niveau, der var 29 % højere end i begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(173)

EU-producenterne fortsatte med at investere i hele den betragtede periode. Investeringerne toppede i 2019. Efter et fald i det følgende år, som tydeligvis blev påvirket af covid-19, steg investeringerne igen i den nuværende undersøgelsesperiode til et niveau, der var 29 % højere end i begyndelsen af den betragtede periode.

| (174) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det udviklede sig positivt i den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode var EU-producenternes afkastningsgrad 5 gange højere end i 2018. |
| --- | --- |

(174)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det udviklede sig positivt i den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode var EU-producenternes afkastningsgrad 5 gange højere end i 2018.

| (175) | Ingen af de stikprøveudtagne EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med hensyn til deres evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(175)

Ingen af de stikprøveudtagne EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med hensyn til deres evne til at rejse kapital.

5.6.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (176) | Importmængden fra det pågældende land var ubetydelig i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(176)

Importmængden fra det pågældende land var ubetydelig i den betragtede periode.

| (177) | I den betragtede periode øgede EU-erhvervsgrenen sin produktion, produktionskapacitet og salgsmængde. Der blev konstateret tab af markedsandele, men dette skete i en situation med generel stigning i forbruget. Beskæftigelsen faldt marginalt, mens produktiviteten steg. |
| --- | --- |

(177)

I den betragtede periode øgede EU-erhvervsgrenen sin produktion, produktionskapacitet og salgsmængde. Der blev konstateret tab af markedsandele, men dette skete i en situation med generel stigning i forbruget. Beskæftigelsen faldt marginalt, mens produktiviteten steg.

| (178) | Med hensyn til finansielle indikatorer bør det understreges, at EU-erhvervsgrenen trods en konstant stigning i produktionsomkostningerne fortsat var rentabel i alle årene i den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode nåede erhvervsgrenens rentabilitet op på næsten 7 %. Desuden øgede EU-erhvervsgrenen investeringerne og opnåede et ganske godt afkast heraf. |
| --- | --- |

(178)

Med hensyn til finansielle indikatorer bør det understreges, at EU-erhvervsgrenen trods en konstant stigning i produktionsomkostningerne fortsat var rentabel i alle årene i den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode nåede erhvervsgrenens rentabilitet op på næsten 7 %. Desuden øgede EU-erhvervsgrenen investeringerne og opnåede et ganske godt afkast heraf.

| (179) | På grundlag af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(179)

På grundlag af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, i den nuværende undersøgelsesperiode.

6.   SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

| (180) | Kommissionen konkluderede i betragtning 178, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyelse af den skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra Kina, hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen konkluderede i betragtning 178, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der var sandsynlighed for fornyelse af den skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra Kina, hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov at udløbe.

| (181) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og indvirkningen af den potentielle importmængde og de potentielle importpriser på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(181)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og indvirkningen af den potentielle importmængde og de potentielle importpriser på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (182) | For det første er det i betragtning af den betydelige produktionskapacitet i Kina sandsynligt, at importen fra Kina ville blive genoptaget i betydelige mængder uden foranstaltningerne, jf. betragtning 125-128. Som en indikation af de kinesiske eksporterende producenters potentiale for hurtigt at øge deres produktion og eksport af okoumé-krydsfiner mindes der om, at de kinesiske eksporterende producenter i den oprindelige undersøgelse var i stand til at øge deres eksport til EU-markedet fra omkring 9 500 m3 til over 83 500 m3 på under tre år (fra 2001 til midten af 2003). Dette tal skal ses i forhold til et EU-forbrug på 192 000 m3 og EU-erhvervsgrenens produktion på 174 000 m3 i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(182)

For det første er det i betragtning af den betydelige produktionskapacitet i Kina sandsynligt, at importen fra Kina ville blive genoptaget i betydelige mængder uden foranstaltningerne, jf. betragtning 125-128. Som en indikation af de kinesiske eksporterende producenters potentiale for hurtigt at øge deres produktion og eksport af okoumé-krydsfiner mindes der om, at de kinesiske eksporterende producenter i den oprindelige undersøgelse var i stand til at øge deres eksport til EU-markedet fra omkring 9 500 m3 til over 83 500 m3 på under tre år (fra 2001 til midten af 2003). Dette tal skal ses i forhold til et EU-forbrug på 192 000 m3 og EU-erhvervsgrenens produktion på 174 000 m3 i den nuværende undersøgelsesperiode.

3

3

3

3

| (183) | Der er ikke noget, som tyder på, at brugen af okoumé til fremstilling af krydsfiner i Kina er blevet erstattet permanent af andre træsorter. Som forklaret i betragtning 126 anvender de kinesiske producenter stadig okoumé til fremstilling af krydsfiner. På grund af den gældende antidumpingtold ophørte importen fra Kina næsten fuldstændig i den betragtede periode, men ikke desto mindre var der som bekræftet af undersøgelsen en betydelig efterspørgsel efter okoumé-krydsfiner på EU-markedet i samme periode. |
| --- | --- |

(183)

Der er ikke noget, som tyder på, at brugen af okoumé til fremstilling af krydsfiner i Kina er blevet erstattet permanent af andre træsorter. Som forklaret i betragtning 126 anvender de kinesiske producenter stadig okoumé til fremstilling af krydsfiner. På grund af den gældende antidumpingtold ophørte importen fra Kina næsten fuldstændig i den betragtede periode, men ikke desto mindre var der som bekræftet af undersøgelsen en betydelig efterspørgsel efter okoumé-krydsfiner på EU-markedet i samme periode.

| (184) | For det andet er priserne på EU-markedet relativt høje sammenlignet med de priser, hvortil de kinesiske eksporterende producenter kan eksportere deres produktion, hvilket gør EU-markedet meget attraktivt for eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(184)

For det andet er priserne på EU-markedet relativt høje sammenlignet med de priser, hvortil de kinesiske eksporterende producenter kan eksportere deres produktion, hvilket gør EU-markedet meget attraktivt for eksporterende producenter i Kina.

| (185) | I den forbindelse foretog Kommissionen en analyse af det sandsynlige prisniveau, hvortil de kinesiske eksporterende producenter ville eksportere til EU-markedet. |
| --- | --- |

(185)

I den forbindelse foretog Kommissionen en analyse af det sandsynlige prisniveau, hvortil de kinesiske eksporterende producenter ville eksportere til EU-markedet.

| (186) | Da der ikke var nogen samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Kina, og da der kun blev registreret en meget begrænset import fra Kina i Eurostats statistikker, anvendte Kommissionen til underbudsberegningerne de kinesiske priser på grundlag af de kommercielle tilbud, som ansøgeren fremlagde i anmodningen (også anvendt til beregning af dumpingmargenen som beskrevet i betragtning 119), som en indikation af det mulige prisniveau, hvortil de kinesiske producenter ville eksportere den pågældende vare til Unionen. Disse priser blev justeret ved at tilføje den konventionelle toldsats og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

(186)

Da der ikke var nogen samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Kina, og da der kun blev registreret en meget begrænset import fra Kina i Eurostats statistikker, anvendte Kommissionen til underbudsberegningerne de kinesiske priser på grundlag af de kommercielle tilbud, som ansøgeren fremlagde i anmodningen (også anvendt til beregning af dumpingmargenen som beskrevet i betragtning 119), som en indikation af det mulige prisniveau, hvortil de kinesiske producenter ville eksportere den pågældende vare til Unionen. Disse priser blev justeret ved at tilføje den konventionelle toldsats og omkostninger efter importen.

| (187) | Efter en sammenligning af de således fastsatte kinesiske cif-priser og de stikprøveudtagne EU-producenters salgspriser ab fabrik blev der konstateret et underbud på henholdsvis 40,8 % og 58,1 % for henholdsvis ren okoumé-krydsfiner og okoumé-yderlag. |
| --- | --- |

(187)

Efter en sammenligning af de således fastsatte kinesiske cif-priser og de stikprøveudtagne EU-producenters salgspriser ab fabrik blev der konstateret et underbud på henholdsvis 40,8 % og 58,1 % for henholdsvis ren okoumé-krydsfiner og okoumé-yderlag.

| (188) | Desuden viser de kinesiske kommercielle tilbud, der er taget i betragtning i denne beregning, klart, at priserne til tredjelande er betydeligt lavere (se betragtning 129) end priserne til Unionen, hvilket desuden understreger EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til prisniveau. |
| --- | --- |

(188)

Desuden viser de kinesiske kommercielle tilbud, der er taget i betragtning i denne beregning, klart, at priserne til tredjelande er betydeligt lavere (se betragtning 129) end priserne til Unionen, hvilket desuden understreger EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til prisniveau.

| (189) | I en situation, hvor import fra Kina af den pågældende vare sandsynligvis på ny ville komme ind på EU-markedet til priser, som ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, og i betydelige mængder, ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at fastholde sit nuværende prisniveau. Dette sandsynlige pristryk ville faktisk bringe EU-erhvervsgrenens nuværende genrejsningsfremskridt i fare, og EU-erhvervsgrenen ville hurtigt komme til at lide tab. |
| --- | --- |

(189)

I en situation, hvor import fra Kina af den pågældende vare sandsynligvis på ny ville komme ind på EU-markedet til priser, som ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, og i betydelige mængder, ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at fastholde sit nuværende prisniveau. Dette sandsynlige pristryk ville faktisk bringe EU-erhvervsgrenens nuværende genrejsningsfremskridt i fare, og EU-erhvervsgrenen ville hurtigt komme til at lide tab.

| (190) | Desuden ville EU-erhvervsgrenen hurtigt miste salg og markedsandel på EU-markedet, og produktionen ville derfor dale. Som følge heraf ville kapacitetsudnyttelsesgraden falde igen. |
| --- | --- |

(190)

Desuden ville EU-erhvervsgrenen hurtigt miste salg og markedsandel på EU-markedet, og produktionen ville derfor dale. Som følge heraf ville kapacitetsudnyttelsesgraden falde igen.

| (191) | På dette grundlag konkluderedes, at det uden foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til skadevoldende priser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig. |
| --- | --- |

(191)

På dette grundlag konkluderedes, at det uden foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til skadevoldende priser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (192) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(192)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

| (193) | Alle interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(193)

Alle interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

| (194) | På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fornyet dumping og skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(194)

På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fornyet dumping og skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (195) | Som konkluderet i betragtning 178, lider EU-erhvervsgrenen ikke længere væsentlig skade. Som konkluderet i betragtning 190 vil EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke være i stand til at håndtere en ophævelse af foranstaltningerne, som sandsynligvis vil resultere i, at en betydelig mængde dumpingimport trænger ind på EU-markedet til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. En ophævelse af foranstaltningerne ville derfor bringe erhvervsgrenens langsigtede finansielle levedygtighed i fare. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne videreføres. |
| --- | --- |

(195)

Som konkluderet i betragtning 178, lider EU-erhvervsgrenen ikke længere væsentlig skade. Som konkluderet i betragtning 190 vil EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke være i stand til at håndtere en ophævelse af foranstaltningerne, som sandsynligvis vil resultere i, at en betydelig mængde dumpingimport trænger ind på EU-markedet til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. En ophævelse af foranstaltningerne ville derfor bringe erhvervsgrenens langsigtede finansielle levedygtighed i fare. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne videreføres.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

| (196) | Alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Imidlertid samarbejdede ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere med Kommissionen. |
| --- | --- |

(196)

Alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Imidlertid samarbejdede ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere med Kommissionen.

| (197) | Der var derfor ingen tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på brugerne og/eller importørerne, som kunne opveje de positive virkninger af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(197)

Der var derfor ingen tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på brugerne og/eller importørerne, som kunne opveje de positive virkninger af foranstaltningerne.

7.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (198) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(198)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina.

8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (199) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om sandsynligheden for fornyet dumping, sandsynligheden for fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne over for okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina opretholdes. |
| --- | --- |

(199)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om sandsynligheden for fornyet dumping, sandsynligheden for fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne over for okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina opretholdes.

| (200) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings artikel 1, stk. 2, gælder for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Kina, som er produceret af de nævnte retlige enheder. Importen af den undersøgte vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(200)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings artikel 1, stk. 2, gælder for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Kina, som er produceret af de nævnte retlige enheder. Importen af den undersøgte vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (201) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (76). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at anvende den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, vil der blive offentliggjort en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(201)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (76). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at anvende den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, vil der blive offentliggjort en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

76

Den Europæiske Unions Tidende

| (202) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(202)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (203) | Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(203)

Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

| (204) | Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter videreførelsen af foranstaltningerne, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af videreførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge den virksomhed, der er omfattet af en lavere individuelle toldsats, den landsdækkende told. |
| --- | --- |

(204)

Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter videreførelsen af foranstaltningerne, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af videreførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge den virksomhed, der er omfattet af en lavere individuelle toldsats, den landsdækkende told.

| (205) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Alle parter fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(205)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Alle parter fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

| (206) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (77) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(206)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (77) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

77

| (207) | Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i denne forordning — |
| --- | --- |

(207)

Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i denne forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (Taric-kode 4412311010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Toldsats | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Folkerepublikken Kina | 9,6  % | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Folkerepublikken Kina | 23,5  % | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Folkerepublikken Kina | 6,5  % | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Folkerepublikken Kina | 17  % | A529 |
| Alle andre virksomheder | 66,7  % | A999 |

Virksomhed

Toldsats

Taric-tillægskode

Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Folkerepublikken Kina

9,6  %

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Folkerepublikken Kina

23,5  %

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Folkerepublikken Kina

6,5  %

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Folkerepublikken Kina

17  %

A529

Alle andre virksomheder

66,7  %

A999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (okoumé-krydsfiner), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juni 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1942/2004 af 2. november 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 336 af 12.11.2004, s. 4).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 82/2011 af 31. januar 2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og om afslutning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 28 af 2.2.2011, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/648 af 5. april 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 92 af 6.4.2017, s. 48).

4

(5)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 277 af 12.7.2021, s. 2).

5

(6)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 150 af 5.4.2022, s. 16).

6

(7)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2588.

7

(8)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations« af 20. december 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

8

(9)  Rapporten — kapitel 2, s. 6-7.

9

(10)  Rapporten — kapitel 2, s. 10.

10

(11)  Kan tilgås her: Constitution of the People's Republic of China (npc.gov.cn), tilgået den 15. november 2022.

11

(12)  Rapporten — kapitel 2, s. 20-21.

12

(13)  Rapporten — kapitel 3, s. 41, 73-74.

13

(14)  Rapporten — kapitel 6, s. 120-121.

14

(15)  Rapporten — kapitel 6. s. 122-135.

15

(16)  Rapporten — kapitel 7, s. 167-168.

16

(17)  Rapporten — kapitel 8, s. 169-170, 200-201.

17

(18)  Rapporten — kapitel 2, s. 15-16, rapporten — kapitel 4, s. 50, s. 84, rapporten — kapitel 5, s. 108-109.

18

(19)  Kan tilgås her: www.arserwood.com/?back = main (tilgået den 8. februar 2023).

19

(20)  Kan tilgås her: lyj.hunan.gov.cn/tslm_71206/lysc/scxx/201512/t20151227_2693076.html (tilgået den 8. februar 2023).

20

(21)  Se f.eks. artikel 33 i CCP's forfatning, artikel 19 i den kinesiske selskabslov eller »Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era issued by the General Office of the CCP's Central Committee« fra 2020.

21

(22)  Kan tilgås her: www.cnfpia.org/about-law.html (tilgået den 8. februar 2023).

22

(23)  Rapporten — kapitel 5, s. 100-101.

23

(24)  Rapporten — kapitel 2, s. 26.

24

(25)  Se for eksempel: J. Blanchette — Xi's Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Udenrigsministeriet, bind 100, nr. 4, juli/august 2021, s. 10-19.

25

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(26)  Rapporten — kapitel 2, s. 31-32.

26

(27)  Kan tilgås her: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (tilgået den 15. november 2022).

27

(28)  Kan tilgås her: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (tilgået den 15. november 2022).

28

(29)  Financial Times (2020), »Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise«, findes på: https://on.ft.com/3mYxP4j (tilgået den 15. november 2022).

29

(30)  Kan tilgås her: www.arserwood.com/?CateID=10000098&ContentID=10000939 (tilgået den 8. februar 2023).

30

(31)  Rapporten — kapitel 14.1-14.3.

31

(32)  Rapporten — kapitel 4, s. 41-42, 83.

32

(33)  Se afsnit I.1.39. samt afsnit I.1.56. i bilaget til det vejledende katalog, som findes på: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (tilgået den 8. februar 2023).

33

(34)  Kan tilgås her: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-02/13/content_5673332.htm (tilgået den 8. februar 2023).

34

(35)  Se afsnit III.2. i planen.

35

(36)  Kan tilgås her: www.gov.cn/xinwen/2019-02/19/content_5366730.htm (tilgået den 8. februar 2023).

36

(37)  Se afsnit 3 i den vejledende udtalelse.

37

(38)  Rapporten — kapitel 6, s. 138-149.

38

(39)  Rapporten — kapitel 9, s. 216.

39

(40)  Rapporten — kapitel 9, s. 213-215.

40

(41)  Rapporten — kapitel 9, s. 209-211.

41

(42)  Rapporten — kapitel 13, s. 332-337.

42

(43)  Rapporten — kapitel 13, s. 336.

43

(44)  Rapporten — kapitel 13, s. 337-341.

44

(45)  Rapporten — kapitel 6, s. 114-117.

45

(46)  Rapporten — kapitel 6, s. 119.

46

(47)  Rapporten — kapitel 6, s. 120.

47

(48)  Rapporten — kapitel 6, s. 121-122, 126-128, 133-135.

48

(49)  Jf. det officielle politikdokument fra China Banking and Insurance Regulatory Commission (CBIRC) af 28. august 2020: »Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022)
  « (treårig handlingsplan for forbedring af selskabsledelse i bank- og forsikringssektoren for 2020-2022), kan tilgås her: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (tilgået den 15. november 2022). Planen pålægger »yderligere at gennemføre den ånd, der kommer til udtryk i generalsekretær Xi Jinpings hovedtale om fremme af reformen af corporate governance i den finansielle sektor«. Desuden har planens afsnit II til formål at fremme den organisatoriske integration af partiets lederskab i corporate governance: »vi skal gøre indarbejdelsen af partiets ledelse i corporate governance mere systematisk, standardiseret og procedurebaseret [...] Større driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål skal drøftes af partikomitéen, inden der træffes beslutning herom af bestyrelsen eller den øverste ledelse.«

49

hree-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022)

(50)  Jf. CBIRC's »Meddelelse om forretningsbankers resultatvurderingsmetode«
  , offentliggjort den 15. december 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (senest tilgået den 12. april 2021).

50

eddelelse om forretningsbankers resultatvurderingsmetode«

(51)  Jf. IMF's arbejdspapir »Resolving China's Corporate Debt Problem«, af Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

51

(52)  Rapporten — kapitel 6, s. 121-122, 126-128, 133-135.

52

(53)  Se OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Paris, s. 29, tilgængelig her:

53

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (tilgået den 8. februar 2023).

(54)  Se også: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (tilgået den 22. november 2022).

54

(55)  World Bank Open Data — Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

55

(56)  Hvis den undersøgte vare ikke produceres i et land med et tilsvarende udviklingsniveau, kan det overvejes i stedet at anvende en vare inden for samme generelle kategori og/eller sektor som den undersøgte vare.

56

(57)  Anmodningen om en udløbsundersøgelse, afsnit 4.1.1.

57

(58)  Ibid.

58

(59)  Ibid. Ved fastsættelsen af den normale værdi med Indonesien er anmodningen baseret på regnskaber fra producenter af tropisk krydsfiner, mens den for Tyrkiet anvender data fra regnskaber fra producenter af okoumé-krydsfiner.

59

(60)  http://connect.ihsmarkit.com/gta/home.

60

(61)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-II.-Donem:-Temmuz-Aralik-2021-45566.

61

(62)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2.

62

(63)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33). Grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsætter, at hjemmemarkedspriserne i disse lande ikke kan anvendes til at fastsætte den normale værdi.

63

(64)  De fremlagte tal blev kontrolleret på stedet og afstemt med virksomhedens regnskaber.

64

(65)  Tilgængelig på kortet over markedsadgang, Det Internationale Handelscenter, www.macmap.org (MacMap) (senest set den 31. januar 2023).

65

(66)  Kan tilgås her: https://sherlock.trade.ec.europa.eu/sherlock/viewDoc.do?activityId=101&docId=104397

66

(67)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2.

67

(68)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-II.-Donem:-Temmuz-Aralik-2021-45566.

68

(69)  Kan tilgås her: https://sherlock.trade.ec.europa.eu/sherlock/viewDoc.do?activityId=101&docId=104537

69

Ref.: t22.006603

(70)  Anmodningen om en udløbsundersøgelse, punkt 5.4 og det ikkefortrolige bilag XXIII.

70

(71)  Anmodningen om en fornyet undersøgelse, afsnit 3.2, s. 27, og det ikkefortrolige bilag XIV

71

(72)  FAOSTAT (https://www.fao.org/faostat/en/#data/FO), 5. januar 2023.

72

(73)  Anmodningen om fornyet undersøgelse, bilag IX.

73

(74)  Kort over markedsadgang (https://www.macmap.org/en/query/trade-remedies), og Global Trade alert (https://www.globaltradealert.org/data_extraction), 19. september 2022.

74

(75)  Se betragtning 76 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/648.

75

(76)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

76

(77)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

77

---

AFGØRELSER

| 14.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/35

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/1160

af 31. maj 2023

om anmodningen om registrering af det europæiske borgerinitiativ »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries« (Reel indførelse af begrebet retspraksis i EU-landene) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788

(meddelt under nummer C(2023) 3632)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788 af 17. april 2019 om det europæiske borgerinitiativ (1), særlig artikel 6, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen modtog den 4. maj 2023 en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen modtog den 4. maj 2023 en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries«.

| (2) | Denne anmodning følger en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in all EU countries«, som Kommissionen modtog den 14. februar 2023. |
| --- | --- |

(2)

Denne anmodning følger en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in all EU countries«, som Kommissionen modtog den 14. februar 2023.

| (3) | Ved skrivelse af 8. marts 2023 (C(2023 1602 final) underrettede Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, i forordning (EU) 2019/788 initiativtagergruppen om, at kravene til registrering i nævnte forordnings artikel 6, stk. 3, første afsnit, litra a), d) og e), for så vidt angår den anmodning om registrering, der blev indgivet den 14. februar 2023, var opfyldt, og at artikel 6, stk. 3, første afsnit, litra b), i forordningen ikke fandt anvendelse. Kommissionen forklarede imidlertid også, at initiativet ikke opfyldte kravet i artikel 6, stk. 3, første afsnit, litra c), i forordning (EU) 2019/788, da artikel 81 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som initiativtagerne havde baseret deres initiativ på, ikke udgør et retsgrundlag for den retsakt, der blev foreslået i initiativet, da den nævnte bestemmelse er begrænset til spørgsmål med grænseoverskridende konsekvenser. Artikel 82 i TEUF kunne heller ikke udgøre et retsgrundlag for den retsakt, der blev foreslået i initiativet, da formålet med initiativet klart faldt uden for anvendelsesområdet for de fire områder, der er fastsat i artikel 82, stk. 1, litra a)-d), i TEUF. Desuden henhørte initiativet ikke under nogen af de tre områder, der er fastsat i artikel 82, stk. 2, litra a)-c), i TEUF, og det vedrørte heller ikke et andet »særligt element i strafferetsplejen« som omhandlet i artikel 82, stk. 2, litra d), i TEUF. Kommissionen meddelte også initiativtagerne, at artikel 65 i TEUF, som initiativet henviser til, ikke var relevant i denne forbindelse, og at artikel 20 og 45 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ikke gav Kommissionen beføjelser til at foreslå en retsakt. Kommissionen meddelte derfor i henhold til artikel 6, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) 2019/788 initiativtagerne, at de enten kunne ændre initiativet for at tage hensyn til Kommissionens vurdering eller opretholde det oprindelige initiativ eller trække det tilbage i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) 2019/788. |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 8. marts 2023 (C(2023 1602 final) underrettede Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, i forordning (EU) 2019/788 initiativtagergruppen om, at kravene til registrering i nævnte forordnings artikel 6, stk. 3, første afsnit, litra a), d) og e), for så vidt angår den anmodning om registrering, der blev indgivet den 14. februar 2023, var opfyldt, og at artikel 6, stk. 3, første afsnit, litra b), i forordningen ikke fandt anvendelse. Kommissionen forklarede imidlertid også, at initiativet ikke opfyldte kravet i artikel 6, stk. 3, første afsnit, litra c), i forordning (EU) 2019/788, da artikel 81 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som initiativtagerne havde baseret deres initiativ på, ikke udgør et retsgrundlag for den retsakt, der blev foreslået i initiativet, da den nævnte bestemmelse er begrænset til spørgsmål med grænseoverskridende konsekvenser. Artikel 82 i TEUF kunne heller ikke udgøre et retsgrundlag for den retsakt, der blev foreslået i initiativet, da formålet med initiativet klart faldt uden for anvendelsesområdet for de fire områder, der er fastsat i artikel 82, stk. 1, litra a)-d), i TEUF. Desuden henhørte initiativet ikke under nogen af de tre områder, der er fastsat i artikel 82, stk. 2, litra a)-c), i TEUF, og det vedrørte heller ikke et andet »særligt element i strafferetsplejen« som omhandlet i artikel 82, stk. 2, litra d), i TEUF. Kommissionen meddelte også initiativtagerne, at artikel 65 i TEUF, som initiativet henviser til, ikke var relevant i denne forbindelse, og at artikel 20 og 45 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ikke gav Kommissionen beføjelser til at foreslå en retsakt. Kommissionen meddelte derfor i henhold til artikel 6, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) 2019/788 initiativtagerne, at de enten kunne ændre initiativet for at tage hensyn til Kommissionens vurdering eller opretholde det oprindelige initiativ eller trække det tilbage i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) 2019/788.

| (4) | Den 4. maj 2023 genfremsatte initiativtagergruppen forslaget. |
| --- | --- |

(4)

Den 4. maj 2023 genfremsatte initiativtagergruppen forslaget.

| (5) | Initiativets formål er ifølge initiativtagerne at indføre »en mekanisme på nationalt plan, der sikrer gensidig anerkendelse af endelige retsafgørelser, som er truffet af domstole« i andre medlemslande, og »mulighed for at påberåbe sig national retspraksis, som er fastlagt af domstolene i det pågældende land«. Den foreslåede mekanisme vil finde anvendelse, forudsat at: »a) Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) først har haft lejlighed til at fortolke de gældende bestemmelser i EU-lovgivningen«, og at »b) den pågældende sag vedrører lignende eller identiske retlige spørgsmål«. Initiativtagerne mener, at denne »mekanisme reelt skal være til rådighed for sagens parter, så de kan anmode om anerkendelse af en anden afgørelse, der er relevant for deres sag, på et hvilket som helst tidspunkt i sagen. Desuden skal der sikres en vis grad af fleksibilitet i lyset af klausulen om uforudsigelig risiko (»rebus sic stantibus«-klausulen), som gør det muligt at ændre retspraksis, hvis visse grundlæggende omstændigheder har ændret sig«. Initiativtagerne mener desuden, at medlemslandene skal være »forpligtet til at pålægge sanktioner, der er effektive, har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til overtrædelsen, i tilfælde, hvor mekanismen ikke overholdes«. |
| --- | --- |

(5)

Initiativets formål er ifølge initiativtagerne at indføre »en mekanisme på nationalt plan, der sikrer gensidig anerkendelse af endelige retsafgørelser, som er truffet af domstole« i andre medlemslande, og »mulighed for at påberåbe sig national retspraksis, som er fastlagt af domstolene i det pågældende land«. Den foreslåede mekanisme vil finde anvendelse, forudsat at: »a) Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) først har haft lejlighed til at fortolke de gældende bestemmelser i EU-lovgivningen«, og at »b) den pågældende sag vedrører lignende eller identiske retlige spørgsmål«. Initiativtagerne mener, at denne »mekanisme reelt skal være til rådighed for sagens parter, så de kan anmode om anerkendelse af en anden afgørelse, der er relevant for deres sag, på et hvilket som helst tidspunkt i sagen. Desuden skal der sikres en vis grad af fleksibilitet i lyset af klausulen om uforudsigelig risiko (»rebus sic stantibus«-klausulen), som gør det muligt at ændre retspraksis, hvis visse grundlæggende omstændigheder har ændret sig«. Initiativtagerne mener desuden, at medlemslandene skal være »forpligtet til at pålægge sanktioner, der er effektive, har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til overtrædelsen, i tilfælde, hvor mekanismen ikke overholdes«.

| (6) | I et bilag findes der yderligere oplysninger om emnet, målene og baggrunden for det foreslåede europæiske borgerinitiativ. Heri står der, at »EU-Domstolen og EU-institutionerne har gentagne gange fastslået, at domstolene i nogle EU-lande har tendens til at anvende EU-lovgivningen uden at sikre en ensartet og sammenhængende tilgang«, og at dette »undergraver ikke blot medlemslandenes lighed over for traktaterne« og »fører også til mulig forskelsbehandling af parterne i en sag i medlemslandene og til betydelig usikkerhed med hensyn til, hvordan overholdelsen af EU-lovgivningen sikres i de enkelte lande«. Med henvisning til artikel 4, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, forklares det i bilaget, at initiativet »sigter mod at indføre en ensartet retspraksis i medlemslandene i respekt for de forskellige retskulturer og -traditioner«. I bilaget nævnes også, at forslaget står i rimeligt forhold til de mål, der ønskes nået, og det er desuden nødvendigt for at sikre beskyttelsen af retsstatsprincippet og for at opretholde en ensartet gennemførelse af EU-lovgivningen, eftersom man ved at indføre en mekanisme, der fører til anerkendelse af tidligere retsafgørelser, respekterer de enkelte EU-landes retstraditioner og procesautonomi. Derudover bør enkeltpersoner »have mulighed for at påberåbe sig en mekanisme til prøvelse af afgørelser, der er uforenelige med retspraksis i lignende eller identiske situationer«. I denne forbindelse nævnes det i bilaget, at medlemsstaterne bør kræves at overvåge, at de nationale domstole korrekt anvender mekanismen, hvilket »betyder, at landene kan drages til ansvar for overtrædelser af forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen i overensstemmelse med EU-Domstolens faste retspraksis«. |
| --- | --- |

(6)

I et bilag findes der yderligere oplysninger om emnet, målene og baggrunden for det foreslåede europæiske borgerinitiativ. Heri står der, at »EU-Domstolen og EU-institutionerne har gentagne gange fastslået, at domstolene i nogle EU-lande har tendens til at anvende EU-lovgivningen uden at sikre en ensartet og sammenhængende tilgang«, og at dette »undergraver ikke blot medlemslandenes lighed over for traktaterne« og »fører også til mulig forskelsbehandling af parterne i en sag i medlemslandene og til betydelig usikkerhed med hensyn til, hvordan overholdelsen af EU-lovgivningen sikres i de enkelte lande«. Med henvisning til artikel 4, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, forklares det i bilaget, at initiativet »sigter mod at indføre en ensartet retspraksis i medlemslandene i respekt for de forskellige retskulturer og -traditioner«. I bilaget nævnes også, at forslaget står i rimeligt forhold til de mål, der ønskes nået, og det er desuden nødvendigt for at sikre beskyttelsen af retsstatsprincippet og for at opretholde en ensartet gennemførelse af EU-lovgivningen, eftersom man ved at indføre en mekanisme, der fører til anerkendelse af tidligere retsafgørelser, respekterer de enkelte EU-landes retstraditioner og procesautonomi. Derudover bør enkeltpersoner »have mulighed for at påberåbe sig en mekanisme til prøvelse af afgørelser, der er uforenelige med retspraksis i lignende eller identiske situationer«. I denne forbindelse nævnes det i bilaget, at medlemsstaterne bør kræves at overvåge, at de nationale domstole korrekt anvender mekanismen, hvilket »betyder, at landene kan drages til ansvar for overtrædelser af forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen i overensstemmelse med EU-Domstolens faste retspraksis«.

| (7) | Kommissionen forstår, at det ændrede initiativ har til formål at indføre en mekanisme, der sikrer gensidig anerkendelse af endelige retsafgørelser, som er truffet af domstole i andre medlemsstater, og tillid til national retspraksis, som er fastlagt af domstolene i den pågældende medlemsstat. Denne mekaniske vil finde anvendelse under forudsætning af, at tre kumulative kriterier er opfyldt: i) den endelige retsafgørelse anvendte bestemmelser i EU-retten, ii) EU-Domstolen har allerede fortolket de samme relevante bestemmelser i EU-retten, og iii) den pågældende sag er underlagt lignende eller identiske retsspørgsmål. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen forstår, at det ændrede initiativ har til formål at indføre en mekanisme, der sikrer gensidig anerkendelse af endelige retsafgørelser, som er truffet af domstole i andre medlemsstater, og tillid til national retspraksis, som er fastlagt af domstolene i den pågældende medlemsstat. Denne mekaniske vil finde anvendelse under forudsætning af, at tre kumulative kriterier er opfyldt: i) den endelige retsafgørelse anvendte bestemmelser i EU-retten, ii) EU-Domstolen har allerede fortolket de samme relevante bestemmelser i EU-retten, og iii) den pågældende sag er underlagt lignende eller identiske retsspørgsmål.

| (8) | I henhold til artikel 81, stk. 1, i TEUF skal Unionen etablere et samarbejde om civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende virkninger, der bygger på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser og udenretslige afgørelser. Dette samarbejde kan omfatte vedtagelse af foranstaltninger vedrørende indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser. Endvidere fastsættes det i artikel 81, stk. 2, litra a), i TEUF, at Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure navnlig når det er nødvendigt for det indre markeds funktion, vedtager foranstaltninger, der skal sikre gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne af retsafgørelser og udenretslige afgørelser samt fuldbyrdelse heraf. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 81, stk. 1, i TEUF skal Unionen etablere et samarbejde om civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende virkninger, der bygger på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser og udenretslige afgørelser. Dette samarbejde kan omfatte vedtagelse af foranstaltninger vedrørende indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser. Endvidere fastsættes det i artikel 81, stk. 2, litra a), i TEUF, at Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure navnlig når det er nødvendigt for det indre markeds funktion, vedtager foranstaltninger, der skal sikre gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne af retsafgørelser og udenretslige afgørelser samt fuldbyrdelse heraf.

| (9) | Tilsvarende bestemmes det i artikel 82, stk. 1, i TEUF, som vedrører retligt samarbejde i straffesager, at et sådant samarbejde skal bygges på princippet om gensidig anerkendelse af domme og retsafgørelser, og at det skal omfatte indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser på de områder, der er omhandlet i artikel 82, stk. 2, og artikel 83 i TEUF. I henhold til artikel 82, stk. 1, andet afsnit, litra a), i TEUF skal Europa-Parlamentet og Rådet vedtage foranstaltninger med henblik på at fastsætte regler og procedurer for sikring af anerkendelse af alle former for domme og retsafgørelser i hele Unionen. |
| --- | --- |

(9)

Tilsvarende bestemmes det i artikel 82, stk. 1, i TEUF, som vedrører retligt samarbejde i straffesager, at et sådant samarbejde skal bygges på princippet om gensidig anerkendelse af domme og retsafgørelser, og at det skal omfatte indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser på de områder, der er omhandlet i artikel 82, stk. 2, og artikel 83 i TEUF. I henhold til artikel 82, stk. 1, andet afsnit, litra a), i TEUF skal Europa-Parlamentet og Rådet vedtage foranstaltninger med henblik på at fastsætte regler og procedurer for sikring af anerkendelse af alle former for domme og retsafgørelser i hele Unionen.

| (10) | Da initiativet har til formål at indføre begrebet gensidig anerkendelse i tilfælde, der kræver anvendelse af bestemmelser i EU-retten på visse betingelser, mener Kommissionen, at initiativets formål falder ind under anvendelsesområdet for artikel 81 og 82 i TEUF. |
| --- | --- |

(10)

Da initiativet har til formål at indføre begrebet gensidig anerkendelse i tilfælde, der kræver anvendelse af bestemmelser i EU-retten på visse betingelser, mener Kommissionen, at initiativets formål falder ind under anvendelsesområdet for artikel 81 og 82 i TEUF.

| (11) | Af denne årsag er det åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne. |
| --- | --- |

(11)

Af denne årsag er det åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne.

| (12) | Denne konklusion berører ikke vurderingen af, om de konkrete faktuelle og materielle betingelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan handle, herunder overholdelsen af proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet samt foreneligheden med de grundlæggende rettigheder, er opfyldt i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(12)

Denne konklusion berører ikke vurderingen af, om de konkrete faktuelle og materielle betingelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan handle, herunder overholdelsen af proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet samt foreneligheden med de grundlæggende rettigheder, er opfyldt i dette tilfælde.

| (13) | Initiativtagergruppen har i tilstrækkelig grad dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2019/788, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, første afsnit. |
| --- | --- |

(13)

Initiativtagergruppen har i tilstrækkelig grad dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2019/788, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, første afsnit.

| (14) | Initiativet er ikke åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union eller med de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(14)

Initiativet er ikke åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union eller med de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (15) | Initiativet med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries« (Reel indførelse af begrebet retspraksis i EU-landene) bør derfor registreres. |
| --- | --- |

(15)

Initiativet med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries« (Reel indførelse af begrebet retspraksis i EU-landene) bør derfor registreres.

| (16) | Den konklusion, at betingelserne for registreringen i henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2019/788 er opfyldt, betyder dog ikke, at Kommissionen på nogen måde bekræfter den faktiske rigtighed af initiativets indhold, hvilket er initiativtagergruppens eget ansvar. Initiativets indhold afspejler kun initiativtagergruppens holdning og kan ikke på nogen måde anses for at afspejle Europa-Kommissionens holdning — |
| --- | --- |

(16)

Den konklusion, at betingelserne for registreringen i henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) 2019/788 er opfyldt, betyder dog ikke, at Kommissionen på nogen måde bekræfter den faktiske rigtighed af initiativets indhold, hvilket er initiativtagergruppens eget ansvar. Initiativets indhold afspejler kun initiativtagergruppens holdning og kan ikke på nogen måde anses for at afspejle Europa-Kommissionens holdning —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det europæiske borgerinitiativ med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries« registreres.

Artikel 2

Nærværende afgørelse er rettet til initiativtagergruppen til borgerinitiativet med titlen »Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries«, som repræsenteres ved Marius Pitigoi og Mihaela-Roxana Godinac, der fungerer som kontaktpersoner.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Věra JOUROVÁ

Næstformand

---

(1)  
  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 55.

1

---