# Euroopa Liidu L 158/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 158 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik21. juuni 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 158

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik21. juuni 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2023/1190, 16. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2278, millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2023/1191, 16. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2283, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 15 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1192, 14. märts 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste sisu (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1193, 14. märts 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse kriisilahenduse kava sisu (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1194, 20. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2022/2346 seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 XVI lisas loetletud teatavaid meditsiinilise sihtotstarbeta tooteid käsitlevate üleminekusätetega (
  1
  ) | 62 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1195, 20. juuni 2023, millega kehtestatakse eeskirjad sellise teabe üksikasjade ja vormi kohta, mille liikmesriigid peavad kättesaadavaks tegema mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete või ainetega saastumise juhtumeid käsitlevate ametlike uurimiste tulemuste kohta | 65 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1196, 16. juuni 2023, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite osas | 69 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2023/1197, 19. juuni 2023, millega lubatakse Poolal kohaldada vähendatud aktsiisimäärasid kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 | 71 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1198, 21. juuni 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, et lubada liikmesriikidele teatavaid erandeid
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3900 all)

   (
  1
  ) | 73 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2023/1190, 16. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2278, millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2023/1191, 16. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2283, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

15

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1192, 14. märts 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste sisu (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1193, 14. märts 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse kriisilahenduse kava sisu (
  1
  )

1

48

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1194, 20. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2022/2346 seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 XVI lisas loetletud teatavaid meditsiinilise sihtotstarbeta tooteid käsitlevate üleminekusätetega (
  1
  )

1

62

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1195, 20. juuni 2023, millega kehtestatakse eeskirjad sellise teabe üksikasjade ja vormi kohta, mille liikmesriigid peavad kättesaadavaks tegema mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete või ainetega saastumise juhtumeid käsitlevate ametlike uurimiste tulemuste kohta

65

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1196, 16. juuni 2023, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite osas

69

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2023/1197, 19. juuni 2023, millega lubatakse Poolal kohaldada vähendatud aktsiisimäärasid kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19

71

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1198, 21. juuni 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, et lubada liikmesriikidele teatavaid erandeid
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3900 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3900 all)

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1190,

16. juuni 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2021/2278, millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada teatavate liidus mittetoodetavate põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi hoida ära kõnealuste toodete häireid turul, peatati nendele toodetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (1) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud liiki ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine nõukogu määrusega (EL) 2021/2278 (2). Selle tulemusena võib määruse (EL) 2021/2278 lisas loetletud tooteid liitu importida vähendatud tollimaksumääraga või tollimaksu nullmääraga ilma koguseliste piirmääradeta. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada teatavate liidus mittetoodetavate põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi hoida ära kõnealuste toodete häireid turul, peatati nendele toodetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (1) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud liiki ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine nõukogu määrusega (EL) 2021/2278 (2). Selle tulemusena võib määruse (EL) 2021/2278 lisas loetletud tooteid liitu importida vähendatud tollimaksumääraga või tollimaksu nullmääraga ilma koguseliste piirmääradeta.

| (2) | Teatavate määruse (EL) 2021/2278 lisas loetlemata toodete tootmine liidus ei ole piisav, et täita liidu töötleva tööstuse erinõudeid. Kuna liidu huvides on tagada teatavate toodete piisav tarnimine ning võttes arvesse asjaolu, et identseid, samaväärseid või asendustooteid ei toodeta liidus piisavas koguses, on vaja kõnealuste toodete suhtes kohaldada ühise tollitariifistiku tollimaksude täielikku peatamist. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate määruse (EL) 2021/2278 lisas loetlemata toodete tootmine liidus ei ole piisav, et täita liidu töötleva tööstuse erinõudeid. Kuna liidu huvides on tagada teatavate toodete piisav tarnimine ning võttes arvesse asjaolu, et identseid, samaväärseid või asendustooteid ei toodeta liidus piisavas koguses, on vaja kõnealuste toodete suhtes kohaldada ühise tollitariifistiku tollimaksude täielikku peatamist.

| (3) | Integreeritud patareide ja akude tootmise arendamiseks liidus tuleks osaliselt peatada ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate määruse (EL) 2021/2278 lisas praegu loetlemata toodete suhtes, mis on seotud patareide ja akude tootmisega ning mille vastav liidu toodang ei ole piisav, et rahuldada liidu töötleva tööstuse erivajadusi. Kõnealuste peatamiste kohustusliku läbivaatamise kuupäev peaks olema 31. detsember 2023, mis võimaldab võtta läbivaatamisel arvesse asjaolu, et liidu patarei- ja akusektor on saanud vaid lühikest aega areneda. |
| --- | --- |

(3)

Integreeritud patareide ja akude tootmise arendamiseks liidus tuleks osaliselt peatada ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate määruse (EL) 2021/2278 lisas praegu loetlemata toodete suhtes, mis on seotud patareide ja akude tootmisega ning mille vastav liidu toodang ei ole piisav, et rahuldada liidu töötleva tööstuse erivajadusi. Kõnealuste peatamiste kohustusliku läbivaatamise kuupäev peaks olema 31. detsember 2023, mis võimaldab võtta läbivaatamisel arvesse asjaolu, et liidu patarei- ja akusektor on saanud vaid lühikest aega areneda.

| (4) | On vaja muuta määruse (EL) 2021/2278 lisas loetletud teatavate ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamistega seotud toodete kirjeldust ja klassifikatsiooni, et võtta arvesse tehnilist tootearendust ja majandussuundumusi turul. |
| --- | --- |

(4)

On vaja muuta määruse (EL) 2021/2278 lisas loetletud teatavate ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamistega seotud toodete kirjeldust ja klassifikatsiooni, et võtta arvesse tehnilist tootearendust ja majandussuundumusi turul.

| (5) | Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamise peatamist teatavate toodete puhul, mis on loetletud määruse (EL) 2021/2278 lisas. Seepärast tuleks nende toodete puhul peatamine alates 1. juulist 2023 välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamise peatamist teatavate toodete puhul, mis on loetletud määruse (EL) 2021/2278 lisas. Seepärast tuleks nende toodete puhul peatamine alates 1. juulist 2023 välja jätta.

| (6) | Määrust (EL) 2021/2278 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) 2021/2278 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Et vältida ühepoolsete tollimaksude peatamise süsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja tariifikvootide kohta esitatud suuniseid, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud muudatusi, mis on seotud asjaomastele toodetele kohaldatavate tariifide peatamisega, kohaldada alates 1. juulist 2023. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(7)

Et vältida ühepoolsete tollimaksude peatamise süsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja tariifikvootide kohta esitatud suuniseid, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud muudatusi, mis on seotud asjaomastele toodetele kohaldatavate tariifide peatamisega, kohaldada alates 1. juulist 2023. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/2278 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 16. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SVANTESSON

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2278, millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1387/2013 (ELT L 466, 29.12.2021, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) 2021/2278 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Järgmised kanded jäetakse välja: 0.2425, 0.3140, 0.3966, 0.4030, 0.4140, 0.4305, 0.4609, 0.4733, 0.4893, 0.5018, 0.5187, 0.5788, 0.6629, 0.6654, 0.6689, 0.6781, 0.7489, 0.7972, 0.8111, 0.8112, 0.8140 ja 0.8311. |
| --- | --- |

1)

Järgmised kanded jäetakse välja: 0.2425, 0.3140, 0.3966, 0.4030, 0.4140, 0.4305, 0.4609, 0.4733, 0.4893, 0.5018, 0.5187, 0.5788, 0.6629, 0.6654, 0.6689, 0.6781, 0.7489, 0.7972, 0.8111, 0.8112, 0.8140 ja 0.8311.

| 2) | Samade seerianumbritega kanded asendatakse järgmiste kannetega:











  Seerianumber | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Täiendav mõõtühik | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.3227 | 2846 90 30
  2846 90 40
  2846 90 50
  2846 90 60
  2846 90 70
  2846 90 90 | | Haruldaste muldmetallide, ütriumi ja skandiumi või nende metallide segude anorgaanilised või orgaanilised ühendid, v.a alamrubriiki 2846 10 00 kuuluvad ühendid | 0  % | – | 31.12.2023 |
| 0.7389 | ex 2914 29 00 | 55 | 1-(sedr-8-een-9-üül)etanoon (CAS RN 32388-55-9) puhtusega üle 90 massiprotsendi | 0  % | – | 31.12.2024 |
| 0.7722 | ex 2919 90 00 | 55 | Fosforüültrikloriidi ja 2-metüüloksiraani reaktsiooni saadused (CAS RN 1244733-77-4) | 0  % | – | 31.12.2024 |
| 0.4058 | ex 3204 20 00 | 10 | Värvaine C.I. Fluorescent Brightener 184 (CAS RN 7128-64-5) ja sellel põhinevad preparaadid, milles värvaine C.I. Fluorescent Brightener 184 sisaldus on üle 20 massiprotsendi | 0  % | – | 31.12.2026 |
| 0.4922 | ex 3601 00 00 | 20 | Silinderja kujuga või granuleeritud pürotehniline segu, mis sisaldab strontsiumnitraati, vask(II)nitraati või aluselist vask(II)nitraati nitroguanidiin- või guanidiinnitraatmaatriksis ning sideainet ja lisaaineid ning mida kasutatakse turvapadja täitesüsteemide koostisosana (1) | 0  % | – | 31.12.2026 |
| 0.4410 | ex 3903 90 90 | 86 | Segu, mis sisaldab:






  — | 45–65 massiprotsenti stüreeni polümeere, |

2)

Samade seerianumbritega kanded asendatakse järgmiste kannetega:

Seerianumber

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Täiendav mõõtühik

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

„0.3227

2846 90 30

2846 90 40

2846 90 50

2846 90 60

2846 90 70

2846 90 90

Haruldaste muldmetallide, ütriumi ja skandiumi või nende metallide segude anorgaanilised või orgaanilised ühendid, v.a alamrubriiki 2846 10 00 kuuluvad ühendid

0  %

–

31.12.2023

0.7389

ex 2914 29 00

55

1-(sedr-8-een-9-üül)etanoon (CAS RN 32388-55-9) puhtusega üle 90 massiprotsendi

0  %

–

31.12.2024

0.7722

ex 2919 90 00

55

Fosforüültrikloriidi ja 2-metüüloksiraani reaktsiooni saadused (CAS RN 1244733-77-4)

0  %

–

31.12.2024

0.4058

ex 3204 20 00

10

Värvaine C.I. Fluorescent Brightener 184 (CAS RN 7128-64-5) ja sellel põhinevad preparaadid, milles värvaine C.I. Fluorescent Brightener 184 sisaldus on üle 20 massiprotsendi

0  %

–

31.12.2026

0.4922

ex 3601 00 00

20

Silinderja kujuga või granuleeritud pürotehniline segu, mis sisaldab strontsiumnitraati, vask(II)nitraati või aluselist vask(II)nitraati nitroguanidiin- või guanidiinnitraatmaatriksis ning sideainet ja lisaaineid ning mida kasutatakse turvapadja täitesüsteemide koostisosana (1)

0  %

–

31.12.2026

0.4410

ex 3903 90 90

86

Segu, mis sisaldab:

—

45–65 massiprotsenti stüreeni polümeere,

| — | 30–45 massiprotsenti polü(fenüleeneetrit) ja |
| --- | --- |

—

30–45 massiprotsenti polü(fenüleeneetrit) ja

| — | kuni 11 massiprotsenti lisaaineid |
| --- | --- |

—

kuni 11 massiprotsenti lisaaineid

0  %

–

31.12.2023

0.6351

ex 3907 29 20

50

Pulbriline polü(p-fenüleenoksiid):

| — | klaasistumistemperatuuriga vähemalt 210 °C, |
| --- | --- |

—

klaasistumistemperatuuriga vähemalt 210 °C,

| — | massikeskmise molekulmassiga 35 000  – 80 000 ja |
| --- | --- |

—

massikeskmise molekulmassiga 35 000  – 80 000 ja

| — | omaviskoossusega 0,2–0,6 dl/g |
| --- | --- |

—

omaviskoossusega 0,2–0,6 dl/g

0  %

–

31.12.2024

0.5506

ex 3920 51 00

30

Kahesuunaliselt orienteeritud polü(metüülmetakrülaat)kile paksusega 50–125 μm

0  %

–

31.12.2023

0.8438

ex 3920 62 19

28

Läbipaistmatu polü(etüleentereftalaat)- või polü(vinüüldifluoriid)kile:

| — | kummagi väliskihi paksusega 7–80 μm, |
| --- | --- |

—

kummagi väliskihi paksusega 7–80 μm,

| — | tõmbetugevusega vähemalt 300 N/cm2 (ASTM D-882), |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 300 N/cm2 (ASTM D-882),

| — | kogupaksusega 200–350 μm ja |
| --- | --- |

—

kogupaksusega 200–350 μm ja

| — | laiusega 600 – 1 600  mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 600 – 1 600  mm,

| — | kaetud ühelt poolt fluoropolümeeri kihiga ning teiselt poolt liimi ja polüvinülideendifluoriidikihiga või kaetud kummaltki poolt polüvinülideendifluoriidil või polüvinüülfluoriidil põhineva fluoritud polümeerse komposiitmaterjaliga |
| --- | --- |

—

kaetud ühelt poolt fluoropolümeeri kihiga ning teiselt poolt liimi ja polüvinülideendifluoriidikihiga või kaetud kummaltki poolt polüvinülideendifluoriidil või polüvinüülfluoriidil põhineva fluoritud polümeerse komposiitmaterjaliga

0  %

–

31.12.2027

0.7056

ex 7019 61 00

ex 7019 63 00

70

30

E-klaaskiust riie:

| — | massiga 20–214 g/m2, |
| --- | --- |

—

massiga 20–214 g/m2,

| — | organosilaanide hulka kuuluva siduva ühendiga töödeldud pinnaga, |
| --- | --- |

—

organosilaanide hulka kuuluva siduva ühendiga töödeldud pinnaga,

| — | rullis, |
| --- | --- |

—

rullis,

| — | niiskusesisaldusega kuni 0,13 massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

niiskusesisaldusega kuni 0,13 massiprotsenti ja

| — | kuni 3 õõnsa kiuga 100 000 kiu kohta, |
| --- | --- |

—

kuni 3 õõnsa kiuga 100 000 kiu kohta,

kasutamiseks üksnes eelimpregneeritud materjalide ja vaskkattega laminaatide valmistamisel (1)

0  %

m2

31.12.2026

0.8300

ex 8408 90 65

ex 8408 90 67

ex 8408 90 81

20

20

20

Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid:

| — | ridatüüpi, |
| --- | --- |

—

ridatüüpi,

| — | silindri mahuga 7 000  – 18 100 cm3, |
| --- | --- |

—

silindri mahuga 7 000  – 18 100 cm3,

| — | võimsusega 205–597 kW, |
| --- | --- |

—

võimsusega 205–597 kW,

| — | heitgaaside järeltöötlusmooduliga, |
| --- | --- |

—

heitgaaside järeltöötlusmooduliga,

| — | välislaiuse/-kõrguse/-sügavusega kuni 1 310  / 1 300  / 1 040  mm või 2 005  / 1 505  / 1 300  mm või 2 005  / 1 505  / 1 800  mm, |
| --- | --- |

—

välislaiuse/-kõrguse/-sügavusega kuni 1 310  / 1 300  / 1 040  mm või 2 005  / 1 505  / 1 300  mm või 2 005  / 1 505  / 1 800  mm,

kasutamiseks purustamis-, sõelumis-, eraldamis- või kompostisegamismasinate valmistamisel (1)

0  %

–

31.12.2026

0.6627

ex 8501 10 99

75

Püsiergutusega alalisvoolumootor:

| — | mitmefaasilise mähisega, |
| --- | --- |

—

mitmefaasilise mähisega,

| — | välisläbimõõduga 24–38 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga 24–38 mm,

| — | nimipöörlemiskiirusega kuni 12 000 pööret minutis, |
| --- | --- |

—

nimipöörlemiskiirusega kuni 12 000 pööret minutis,

| — | tarbitava pingega 8–27 V, |
| --- | --- |

—

tarbitava pingega 8–27 V,

| — | rihmarattaga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

rihmarattaga või ilma selleta,

| — | hammasrattaga või ilma selleta |
| --- | --- |

—

hammasrattaga või ilma selleta

0  %

–

31.12.2025

0.2838

ex 8501 10 99

79

Harjadega alalisvoolumootor, millel on kolmefaasilise mähisega siserootor, võib olla varustatud tigureduktori või hammasrattaga, kindlaksmääratud vähima temperatuurivahemikuga –20 °C kuni +70 °C

0  %

–

31.12.2023

0.7789

ex 8505 19 10

20

Paagutatud ferriidist püsimagnetite kaaresegmendid:

| — | pikkusega 16,8–110,2 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 16,8–110,2 mm,

| — | laiusega 14,8–75,2 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 14,8–75,2 mm,

| — | paksusega 4,8–13,2 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega 4,8–13,2 mm,

kasutamiseks elektrimootorite rootorite valmistamisel (1)

0  %

–

31.12.2024

0.6703

ex 8507 60 00

33

Liitium-ioonaku:

| — | pikkusega 150 – 1 310  mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 150 – 1 310  mm,

| — | laiusega 100 – 1 000  mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 100 – 1 000  mm,

| — | kõrgusega 200 – 1 500  mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 200 – 1 500  mm,

| — | massiga 75–200 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 75–200 kg,

| — | nimimahutavusega 58–500 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahutavusega 58–500 Ah,

| — | nimiväljundpingega 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) vahelduvpinge korral või nimipingega 50 V (± 10 %) |
| --- | --- |

—

nimiväljundpingega 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) vahelduvpinge korral või nimipingega 50 V (± 10 %)

1,3  %

–

31.12.2023

0.7796

ex 8536 49 00

60

Kuubikujuline relee:

| — | mähise talitlusalalispingega 12–24 V, |
| --- | --- |

—

mähise talitlusalalispingega 12–24 V,

| — | lubatud kontaktkoormusvooluga 5–15 A, |
| --- | --- |

—

lubatud kontaktkoormusvooluga 5–15 A,

| — | kontaktvahelduvpingega 80–270 V, |
| --- | --- |

—

kontaktvahelduvpingega 80–270 V,

| — | välismõõtmetega 19 mm (± 0,4 mm) × 15,2 mm (± 0,4 mm) × 15,5 mm (± 0,4 mm), |
| --- | --- |

—

välismõõtmetega 19 mm (± 0,4 mm) × 15,2 mm (± 0,4 mm) × 15,5 mm (± 0,4 mm),

kasutamiseks kodumasinate juhtpaneelide tootmisel (1)

0  %

–

31.12.2024

0.4616

ex 8536 69 90

83

Mürafiltriga vahelduvvoolu pistikupesa, mis koosneb järgmistest osadest:

| — | vahelduvvoolu pistikupesa (toitekaabli ühendamiseks) 230 volti, |
| --- | --- |

—

vahelduvvoolu pistikupesa (toitekaabli ühendamiseks) 230 volti,

| — | integreeritud mürafilter, mis koosneb kondensaatoritest ja induktiivpoolidest, |
| --- | --- |

—

integreeritud mürafilter, mis koosneb kondensaatoritest ja induktiivpoolidest,

| — | ühenduskaabel vahelduvvoolu pistikupesa ühendamiseks PDP toiteplokiga, |
| --- | --- |

—

ühenduskaabel vahelduvvoolu pistikupesa ühendamiseks PDP toiteplokiga,

varustatud või mitte metalltoega, mis ühendab vahelduvvoolu pistikupesa PDP teleriga

0  %

p/st

31.12.2024

0.6507

ex 8537 10 98

50

Kere juhtmoodul (BCM) või kere integreeritud juhtmoodul (IBM) või sarnane elektrooniline juhtplokk:

| — | koosneb vähemalt plastkarbist trükkplaadiga, mille talitlusalalispinge on 9–16 V, |
| --- | --- |

—

koosneb vähemalt plastkarbist trükkplaadiga, mille talitlusalalispinge on 9–16 V,

| — | metallhoidikuga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

metallhoidikuga või ilma selleta,

| — | võimaldab kontrollida, hinnata ja juhtida vähemalt selliseid auto tugiteenuseid nagu klaasipuhastite ajastus, aknasoojendus, salongivalgustus ja turvavöö meeldetuletus, |
| --- | --- |

—

võimaldab kontrollida, hinnata ja juhtida vähemalt selliseid auto tugiteenuseid nagu klaasipuhastite ajastus, aknasoojendus, salongivalgustus ja turvavöö meeldetuletus,

kasutamiseks gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamisel

0  %

p/st

31.12.2024

0.7409

ex 8540 91 00

20

Lantaanheksaboriidist (CAS RN 12008-21-8) või tseeriumheksaboriidist (CAS RN 12008-02-5) termoelektroniallikas elektripistikühendustega:

| — | metallkorpusega või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

metallkorpusega või ilma selleta,

| — | grafiitsüsinikust varjestusekraaniga, mis on paigaldatud mini-Vogel-tüüpi süsteemi, või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

grafiitsüsinikust varjestusekraaniga, mis on paigaldatud mini-Vogel-tüüpi süsteemi, või ilma selleta,

| — | kuumutuselemendina kasutatavate eraldi pürolüütilise süsiniku plokkidega või ilma nendeta, |
| --- | --- |

—

kuumutuselemendina kasutatavate eraldi pürolüütilise süsiniku plokkidega või ilma nendeta,

| — | katoodi temperatuuriga alla 1 800 K, kui voolutugevus kuumutusniidis on 1,26 A |
| --- | --- |

—

katoodi temperatuuriga alla 1 800 K, kui voolutugevus kuumutusniidis on 1,26 A

0  %

–

31.12.2027

0.2434

ex 8548 00 90

44

Mikroprotsessor- ja videoprotsessorfunktsioonidega varustatud televisiooniaparaadi osad, koos vähemalt ühe mikrokontrolleri ja videoprotsessoriga, paigaldatud plastikust juhtmekorpusele

0  %

p/st

31.12.2023

0.8279

ex 8708 40 20

80

Pöördemomendi muundurita käigukast:

| — | topeltsiduriga, |
| --- | --- |

—

topeltsiduriga,

| — | 7 või enama edasikäiguga, |
| --- | --- |

—

7 või enama edasikäiguga,

| — | 1 tagasikäiguga, |
| --- | --- |

—

1 tagasikäiguga,

| — | suurima pöördemomendiga 390 Nm, |
| --- | --- |

—

suurima pöördemomendiga 390 Nm,

| — | integreeritud elektrimootoriga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

integreeritud elektrimootoriga või ilma selleta,

| — | kõrgusega 400–600 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 400–600 mm,

| — | laiusega 350–600 mm ja |
| --- | --- |

—

laiusega 350–600 mm ja

| — | massiga 70–110 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 70–110 kg,

kasutamiseks rubriiki 8703 kuuluvate mootorsõidukite valmistamisel (1)

0  %

p/st

31.12.2026

0.7710

ex 8714 99 50

ex 8714 99 50

11

91

Käiguvahetusmehhanismid, mis koosnevad järgmisest:

| — | tagakäiguvaheti ja paigaldamisdetailid, |
| --- | --- |

—

tagakäiguvaheti ja paigaldamisdetailid,

| — | esikäiguvahetiga või ilma, |
| --- | --- |

—

esikäiguvahetiga või ilma,

kasutamiseks jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamisel (1)

0  %

p/st

31.12.2024

0.7708

ex 8714 99 90

40

Jalgratta juhtraua vars, kasutatakse jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamiseks (1)

0  %

p/st

31.12.2024

0.7973

ex 9002 11 00

23

Objektiiv:

| — | motoriseeritud fookustamise, suurenduse ja avaga, |
| --- | --- |

—

motoriseeritud fookustamise, suurenduse ja avaga,

| — | elektrooniliselt lülitatava filtriga infrapunakiirguse tõkestamiseks, |
| --- | --- |

—

elektrooniliselt lülitatava filtriga infrapunakiirguse tõkestamiseks,

| — | reguleeritava fookuskaugusega 2,7–55 mm, |
| --- | --- |

—

reguleeritava fookuskaugusega 2,7–55 mm,

| — | massiga kuni 120 g, |
| --- | --- |

—

massiga kuni 120 g,

| — | pikkusega alla 70 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega alla 70 mm,

| — | läbimõõduga kuni 70 mm |
| --- | --- |

—

läbimõõduga kuni 70 mm

0  %

–

31.12.2025

| 3) | Lisatakse järgmised kanded vastavalt teises ja kolmandas veerus esitatud vastava meetme esimese CN-koodi ja TARICi koodide järjestusele:











  Seerianumber | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Täiendav mõõtühik | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.8448 | ex 2835 10 00 | 40 | Kaltsiumfosfinaat (CAS RN 7789-79-9) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8520 | ex 2840 20 90 | 20 | Baariumboraat (CAS RN 13701-59-2) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8492 | ex 2903 99 80 | 18 | 1-fluoronaftaleen (CAS RN 321-38-0) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8482 | ex 2907 29 00 | 13 | 4,4′-metüleendi-2,6-ksülenool (CAS RN 5384-21-4) puhtusega vähemalt 98,5 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8495 | ex 2915 90 30 | 20 | Klorometüüldodekanaat (CAS RN 61413-67-0) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8457 | ex 2915 90 70 | 53 | 3-kloro-2,2-dimetüülpropanoüülkloriid (CAS RN 4300-97-4) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8489 | ex 2916 39 90 | 40 | Etüül-4-bromo-3-(bromometüül)bensoaat (CAS RN 347852-72-6) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8509 | ex 2918 19 98 | 25 | (S)-2-hüdroksü-2-fenüüläädikhape (CAS RN 17199-29-0) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8511 | ex 2920 90 10 | 85 | Dietüülkarbonaat (CAS RN 105-58-8) puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti | 3,2  % | – | 31.12.2023 |
| 0.8490 | ex 2920 90 70 | 70 | 4,4,5,5-tetrametüül-1,3,2-dioksaborolaan (CAS RN 25015-63-8) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti ja stabilisaatori trietüülamiini (CAS RN 121-44-8) sisaldusega kuni 1 % | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8477 | ex 2921 19 99 | 35 | N-etüül-N-isopropüülpropaan-2-amiin-2-(difluorometoksü)atsetaat puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8473 | ex 2922 50 00 | 45 | (S)-2-amino-2-(3-fluoro-5-metoksüfenüül)etanoolvesinikkloriid (CAS RN 2095692-22-9) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8462 | ex 2926 90 70 | 31 | Lambda-tsühalotriin (ISO) (CAS RN 91465-08-6) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8474 | ex 2928 00 90 | 53 | Etüülkloro[(4-metoksüfenüül)hüdrasono]atsetaat (CAS RN 27143-07-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8451 | ex 2929 10 00 | 65 | Etüülisotsüanaat (CAS RN 109-90-0) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8510 | ex 2930 90 98 | 36 | Veevaba kaltsium-О-isopentüülditiokarbonaat (CAS RN 928-70-1) puhtusega vähemalt 90 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8447 | ex 2930 90 98 | 39 | Tiodiäädikhape (CAS RN 123-93-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8481 | ex 2930 90 98 | 41 | 2,2′-diallüül-4,4′-sulfonüüldifenool (CAS RN 41481-66-7) puhtusega vähemalt 96 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8478 | ex 2932 20 90 | 28 | (R)-3-(3,4-difluoro-2-metoksüfenüül)-4,5-dimetüül-5-(trifluorometüül)furaan-2(5H)-oon (CAS RN 2875066-35-4) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8452 | ex 2933 29 90 | 38 | Tsüasofamiid (ISO) (CAS RN 120116-88-3) puhtusega vähemalt 94 massiprotsenti | 0  % | - | 31.12.2027 |
| 0.8485 | ex 2933 39 99 | 08 | Fluasinaam (ISO) (CAS RN 79622-59-6) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8456 | ex 2933 59 95 | 32 | 5-kloro-3-nitropürasolo[1,5-a]pürimidiin (CAS RN 1363380-51-1) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8484 | ex 2933 59 95 | 44 | 1,4,5,6-tetrahüdro-1,2-dimetüülpürimidiin (CAS RN 4271-96-9) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8488 | ex 2933 59 95 | 46 | Trilatsikliib (CAS RN 1374743-00-6) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8455 | ex 2933 99 80 | 43 | 4-([1,2,4]triasolo[1,5-a]püridiin-7-üüloksü)-3-metüülaniliin (CAS RN 937263-71-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8487 | ex 2934 99 90 | 07 | Tsedasuridiin (INN) (CAS RN 1141397-80-9) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8472 | ex 2934 99 90 | 08 | (R)-tert-butüül-2-(6-(5-kloro-2-((tetrahüdro-2H-püraan-4-üül)amino)pürimidiin-4-üül)-1-oksoisoindoliin-2-üül)propanaat (CAS RN 2095665-45-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8449 | ex 2934 99 90 | 09 | 3-[2-{(2R,3S)-3-[(1R)-1-{[tert-butüül(dimetüül)silüül]oksü}etüül]-4-oksoasetidiin-2-üül}propanoüül]-4,4-dimetüül-1,3-oksasolidiin-2-oon (segu isomeeridest CAS RNs 114341-89-8 ja 114418-63-2) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8479 | ex 2935 90 90 | 16 | 2-bromo-N-(4,5-dimetüül-1,2-oksasool-3-üül)-N-(metoksümetüül)benseen-1-sulfoonamiid (CAS RN 415697-57-3) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8467 | ex 2935 90 90 | 26 | 5-(2-fluorofenüül)-1-(püridiin-3-üülsulfonüül)-1H-pürrool-3-karbaldehüüd (CAS RN 881677-11-8) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8471 | ex 3824 99 92 | 73 | Tri-C8–10-alküülamiinid (CAS RN 68814-95-9) puhtusega vähemalt 95 massiprotsenti | 0  % | – | 31.12.2027 |
| 0.8463 | ex 3824 99 92 | 74 | Reaktsioonimass, mis sisaldab:






  — | 22,4–26,4 massiprotsenti 3-metüüfenüüldifenüülfosfaati (CAS RN 69500-28-3); |

3)

Lisatakse järgmised kanded vastavalt teises ja kolmandas veerus esitatud vastava meetme esimese CN-koodi ja TARICi koodide järjestusele:

Seerianumber

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Täiendav mõõtühik

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

„0.8448

ex 2835 10 00

40

Kaltsiumfosfinaat (CAS RN 7789-79-9) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8520

ex 2840 20 90

20

Baariumboraat (CAS RN 13701-59-2) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8492

ex 2903 99 80

18

1-fluoronaftaleen (CAS RN 321-38-0) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8482

ex 2907 29 00

13

4,4′-metüleendi-2,6-ksülenool (CAS RN 5384-21-4) puhtusega vähemalt 98,5 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8495

ex 2915 90 30

20

Klorometüüldodekanaat (CAS RN 61413-67-0) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8457

ex 2915 90 70

53

3-kloro-2,2-dimetüülpropanoüülkloriid (CAS RN 4300-97-4) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8489

ex 2916 39 90

40

Etüül-4-bromo-3-(bromometüül)bensoaat (CAS RN 347852-72-6) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8509

ex 2918 19 98

25

(S)-2-hüdroksü-2-fenüüläädikhape (CAS RN 17199-29-0) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8511

ex 2920 90 10

85

Dietüülkarbonaat (CAS RN 105-58-8) puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti

3,2  %

–

31.12.2023

0.8490

ex 2920 90 70

70

4,4,5,5-tetrametüül-1,3,2-dioksaborolaan (CAS RN 25015-63-8) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti ja stabilisaatori trietüülamiini (CAS RN 121-44-8) sisaldusega kuni 1 %

0  %

–

31.12.2027

0.8477

ex 2921 19 99

35

N-etüül-N-isopropüülpropaan-2-amiin-2-(difluorometoksü)atsetaat puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8473

ex 2922 50 00

45

(S)-2-amino-2-(3-fluoro-5-metoksüfenüül)etanoolvesinikkloriid (CAS RN 2095692-22-9) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8462

ex 2926 90 70

31

Lambda-tsühalotriin (ISO) (CAS RN 91465-08-6) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8474

ex 2928 00 90

53

Etüülkloro[(4-metoksüfenüül)hüdrasono]atsetaat (CAS RN 27143-07-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8451

ex 2929 10 00

65

Etüülisotsüanaat (CAS RN 109-90-0) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8510

ex 2930 90 98

36

Veevaba kaltsium-О-isopentüülditiokarbonaat (CAS RN 928-70-1) puhtusega vähemalt 90 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8447

ex 2930 90 98

39

Tiodiäädikhape (CAS RN 123-93-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8481

ex 2930 90 98

41

2,2′-diallüül-4,4′-sulfonüüldifenool (CAS RN 41481-66-7) puhtusega vähemalt 96 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8478

ex 2932 20 90

28

(R)-3-(3,4-difluoro-2-metoksüfenüül)-4,5-dimetüül-5-(trifluorometüül)furaan-2(5H)-oon (CAS RN 2875066-35-4) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8452

ex 2933 29 90

38

Tsüasofamiid (ISO) (CAS RN 120116-88-3) puhtusega vähemalt 94 massiprotsenti

0  %

-

31.12.2027

0.8485

ex 2933 39 99

08

Fluasinaam (ISO) (CAS RN 79622-59-6) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8456

ex 2933 59 95

32

5-kloro-3-nitropürasolo[1,5-a]pürimidiin (CAS RN 1363380-51-1) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8484

ex 2933 59 95

44

1,4,5,6-tetrahüdro-1,2-dimetüülpürimidiin (CAS RN 4271-96-9) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8488

ex 2933 59 95

46

Trilatsikliib (CAS RN 1374743-00-6) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8455

ex 2933 99 80

43

4-([1,2,4]triasolo[1,5-a]püridiin-7-üüloksü)-3-metüülaniliin (CAS RN 937263-71-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8487

ex 2934 99 90

07

Tsedasuridiin (INN) (CAS RN 1141397-80-9) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8472

ex 2934 99 90

08

(R)-tert-butüül-2-(6-(5-kloro-2-((tetrahüdro-2H-püraan-4-üül)amino)pürimidiin-4-üül)-1-oksoisoindoliin-2-üül)propanaat (CAS RN 2095665-45-3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8449

ex 2934 99 90

09

3-[2-{(2R,3S)-3-[(1R)-1-{[tert-butüül(dimetüül)silüül]oksü}etüül]-4-oksoasetidiin-2-üül}propanoüül]-4,4-dimetüül-1,3-oksasolidiin-2-oon (segu isomeeridest CAS RNs 114341-89-8 ja 114418-63-2) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8479

ex 2935 90 90

16

2-bromo-N-(4,5-dimetüül-1,2-oksasool-3-üül)-N-(metoksümetüül)benseen-1-sulfoonamiid (CAS RN 415697-57-3) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8467

ex 2935 90 90

26

5-(2-fluorofenüül)-1-(püridiin-3-üülsulfonüül)-1H-pürrool-3-karbaldehüüd (CAS RN 881677-11-8) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8471

ex 3824 99 92

73

Tri-C8–10-alküülamiinid (CAS RN 68814-95-9) puhtusega vähemalt 95 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8463

ex 3824 99 92

74

Reaktsioonimass, mis sisaldab:

—

22,4–26,4 massiprotsenti 3-metüüfenüüldifenüülfosfaati (CAS RN 69500-28-3);

| — | 17,3–21,3 massiprotsenti 4-metüülfenüüldifenüülfosfaati (CAS RN 78-31-9); |
| --- | --- |

—

17,3–21,3 massiprotsenti 4-metüülfenüüldifenüülfosfaati (CAS RN 78-31-9);

| — | 5–9 massiprotsenti bis(3-metüülfenüül)fenüülfosfaati (CAS RN 34909-68-7); |
| --- | --- |

—

5–9 massiprotsenti bis(3-metüülfenüül)fenüülfosfaati (CAS RN 34909-68-7);

| — | 8,9–12,9 massiprotsenti 3-metüülfenüül-4-metüülfenüülfenüülfosfaati (CAS RN 222165-66-4); |
| --- | --- |

—

8,9–12,9 massiprotsenti 3-metüülfenüül-4-metüülfenüülfenüülfosfaati (CAS RN 222165-66-4);

| — | 26,9–30,9 massiprotsenti trifenüülfosfaati (CAS RN 115-86-6) |
| --- | --- |

—

26,9–30,9 massiprotsenti trifenüülfosfaati (CAS RN 115-86-6)

0  %

–

31.12.2027

0.8486

ex 3824 99 92

75

Segu, mis sisaldab:

| — | kuni 75 massiprotsenti tetrabutüültina (CAS RN 1461-25-2), |
| --- | --- |

—

kuni 75 massiprotsenti tetrabutüültina (CAS RN 1461-25-2),

| — | kuni 20 massiprotsenti tributüültinakloriidi (CAS RN 1461-22-9) ja |
| --- | --- |

—

kuni 20 massiprotsenti tributüültinakloriidi (CAS RN 1461-22-9) ja

| — | kuni 4 massiprotsenti dibutüültinadikloriidi (CAS RN 683-18-1), |
| --- | --- |

—

kuni 4 massiprotsenti dibutüültinadikloriidi (CAS RN 683-18-1),

kasutamiseks klaasi valmistamisel kasutatavate butüültinaühendite ja ravimitööstuses katalüsaatorina kasutatava tributüültinakloriidi tootmiseks (2)

3,2  %

–

31.12.2027

0.8506

ex 3824 99 92

79

Segu, mis sisaldab:

| — | tributüültinakloriidi (CAS RN 1461-22-9) puhtusega vähemalt 80 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

tributüültinakloriidi (CAS RN 1461-22-9) puhtusega vähemalt 80 massiprotsenti,

| — | kuni 5 massiprotsenti tetrabutüültina (CAS RN 1461-25-2), |
| --- | --- |

—

kuni 5 massiprotsenti tetrabutüültina (CAS RN 1461-25-2),

| — | kuni 6 massiprotsenti dibutüültinadikloriidi (CAS RN 683-18-1) ja |
| --- | --- |

—

kuni 6 massiprotsenti dibutüültinadikloriidi (CAS RN 683-18-1) ja

| — | kuni 11 massiprotsenti o-ksüleeni (CAS RN 95-47-6), |
| --- | --- |

—

kuni 11 massiprotsenti o-ksüleeni (CAS RN 95-47-6),

kasutamiseks ravimitööstuses katalüsaatorina kasutatava tributüültinakloriidi tootmiseks (2)

3,2  %

–

31.12.2027

0.8517

ex 3824 99 92

83

1-(sedr-8-een-9-üül)etanoon (CAS RN 32388-55-9) puhtusega 70–90 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2024

0.8499

ex 3824 99 92

86

Tallõli rasvhapete N,N-dimetüülamiidid (CAS RN 68308-74-7) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8498

ex 3824 99 93

33

Preparaat, mis sisaldab:

| — | 60–70 massiprotsenti kaltsium-rel-(1R,2S)-tsükloheksaan-1,2-dikarboksülaati (CAS RN 491589-22-1), |
| --- | --- |

—

60–70 massiprotsenti kaltsium-rel-(1R,2S)-tsükloheksaan-1,2-dikarboksülaati (CAS RN 491589-22-1),

| — | 30–40 massiprotsenti tsinkstearaati (CAS RN 557-05-1), |
| --- | --- |

—

30–40 massiprotsenti tsinkstearaati (CAS RN 557-05-1),

| — | 1–5 massiprotsenti värvainet C.I. Pigment Blue 29 (CAS RN 57455-37-5) ja |
| --- | --- |

—

1–5 massiprotsenti värvainet C.I. Pigment Blue 29 (CAS RN 57455-37-5) ja

| — | 1–5 massiprotsenti värvainet C.I. Pigment Violet 15 (CAS RN 12769-96-9) |
| --- | --- |

—

1–5 massiprotsenti värvainet C.I. Pigment Violet 15 (CAS RN 12769-96-9)

0  %

–

31.12.2027

0.8497

ex 3824 99 93

36

Preparaat, mis sisaldab 60–70 massiprotsenti kaltsium-rel-(1R,2S)-tsükloheksaan-1,2-dikarboksülaati (CAS RN 491589-22-1) ja 30–40 massiprotsenti tsinkstearaati (CAS RN 557-05-1)

0  %

–

31.12.2027

0.8514

ex 3824 99 96

43

Funktsionaalrühmana 2-(etüültio)etaantiooli sisaldav silikageel puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

0  %

–

31.12.2027

0.8491

ex 3907 29 99

70

Polü(oksü-1,4-fenüleenoksü-1,4-fenüleenkarbonüül-1,4-fenüleen) (CAS RN 29658-26-2), mis sisaldab kuni 35 massiprotsenti lisaaineid

0  %

–

31.12.2027

0.8504

ex 4009 31 00

ex 4009 32 00

10

20

Aramiidriidega armeeritud mitmekihiline kummist voolik polüamiidist ühendusdetailide ja terasklambritega või ilma nendeta, kasutamiseks autode soojusvahetite ja/või autode kliimaseadmetes sisalduvate kondensaatorite valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8480

ex 7326 90 98

60

Labarõngas gaasivoolu reguleerimise labade kinnitamiseks:

| — | rauast või terasesulamist, |
| --- | --- |

—

rauast või terasesulamist,

| — | kuumakindlusega temperatuurivahemikus 830 – 1 050  °C, |
| --- | --- |

—

kuumakindlusega temperatuurivahemikus 830 – 1 050  °C,

| — | välisläbimõõduga kuni 92 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga kuni 92 mm,

| — | avadega gaasivoolu reguleerimise labade kinnitamiseks, |
| --- | --- |

—

avadega gaasivoolu reguleerimise labade kinnitamiseks,

kasutamiseks turboülelaadurite valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8512

ex 7326 90 98

70

Ketas gaasivoolukanali kindla laiuse tagamiseks:

| — | rauast või terasesulamist, |
| --- | --- |

—

rauast või terasesulamist,

| — | kuumakindlusega temperatuurivahemikus 830 – 1 050  °C, |
| --- | --- |

—

kuumakindlusega temperatuurivahemikus 830 – 1 050  °C,

| — | välisläbimõõduga kuni 92,5 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga kuni 92,5 mm,

| — | siseläbimõõduga kuni 62 mm, |
| --- | --- |

—

siseläbimõõduga kuni 62 mm,

kasutamiseks turboülelaadurite valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8464

ex 7609 00 00

40

Leekjoodetud alumiiniumplokk torude ühendamiseks auto soojusvahetis ja/või turboülelaadeõhu jahutis ja/või automaatkäigukasti jahutis:

| — | ekstrudeeritud painutatud ühendustorudega, mille välisläbimõõt on 5–25 mm, |
| --- | --- |

—

ekstrudeeritud painutatud ühendustorudega, mille välisläbimõõt on 5–25 mm,

| — | massiga 0,02–0,25 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 0,02–0,25 kg,

kasutamiseks gruppi 87 kuuluvate sõidukite jahutussüsteemide valmistamisel (2)

0  %

p/st

31.12.2027

0.8503

ex 7609 00 00

50

Töödeldud alumiiniumkomponendid:

| — | magneesiumisisaldusega 0,55–0,61 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

magneesiumisisaldusega 0,55–0,61 massiprotsenti,

| — | ränisisaldusega 0,55–0,61 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

ränisisaldusega 0,55–0,61 massiprotsenti,

| — | karastusklassiga T5 või T6, |
| --- | --- |

—

karastusklassiga T5 või T6,

| — | massiga 0,05–0,2 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 0,05–0,2 kg,

kasutamiseks mootorsõidukite CO2-põhiste jahutussüsteemide valmistamisel (2)

0  %

p/st

31.12.2027

0.8493

ex 7609 00 00

60

Alumiiniumist ühendusplokk:

| — | massiga 3–400 g, |
| --- | --- |

—

massiga 3–400 g,

| — | valmistatud klassi 6061-T6 või 6060-T6 või 6082-T6 alumiiniumist, |
| --- | --- |

—

valmistatud klassi 6061-T6 või 6060-T6 või 6082-T6 alumiiniumist,

| — | kliimaseadme voolikukoostu, õlijahutussüsteemi voolikukoostu, õhkpidurisüsteemi voolikukoostu või vesijahutussüsteemi voolikukoostu lahutamatu osa, |
| --- | --- |

—

kliimaseadme voolikukoostu, õlijahutussüsteemi voolikukoostu, õhkpidurisüsteemi voolikukoostu või vesijahutussüsteemi voolikukoostu lahutamatu osa,

| — | aukude (pesade) või tihvtide (juhikute) või keermetega, mis võimaldavad paigaldamist auto kliimaseadmesse või muusse kliimaseadmesse (mõistetakse ka liinisisese paigaldamisena), |
| --- | --- |

—

aukude (pesade) või tihvtide (juhikute) või keermetega, mis võimaldavad paigaldamist auto kliimaseadmesse või muusse kliimaseadmesse (mõistetakse ka liinisisese paigaldamisena),

| — | pesadega, mis on ette nähtud jootmiseks või kinnitamiseks, |
| --- | --- |

—

pesadega, mis on ette nähtud jootmiseks või kinnitamiseks,

| — | vähemalt 1 läbiva auguga, mille läbimõõt on 3–25 mm, |
| --- | --- |

—

vähemalt 1 läbiva auguga, mille läbimõõt on 3–25 mm,

kasutamiseks autode jahutus- ja kliimaseadmete valmistamisel (2)

0  %

p/st

31.12.2027

0.8466

ex 8409 91 00

33

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootori nukkvõlli raam, valmistatud alumiiniumisulamist ADC12:

| — | massiga 4,0–5,5 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 4,0–5,5 kg,

| — | seinapaksusega 2,0–6,0 mm, |
| --- | --- |

—

seinapaksusega 2,0–6,0 mm,

kasutamiseks mootorsõidukite mootorite valmistamisel (2)

0  %

p/st

31.12.2027

0.8469

ex 8409 91 00

38

Sädesüütega 4-silindrilise sisepõlemis-kolbmootori karter, valmistatud alumiiniumisulamist ADC12, kasutamiseks mootorsõidukite mootorite valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8483

ex 8414 90 00

15

Alumiiniumi ja magneesiumi sulamist ventilaatorikoost:

| — | välisläbimõõduga 54–130 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga 54–130 mm,

| — | kõrgusega 8–30 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 8–30 mm,

| — | kahe kettaga, mis on ühendatud evolvendikujuliste labadega, |
| --- | --- |

—

kahe kettaga, mis on ühendatud evolvendikujuliste labadega,

| — | tihvtiga või ilma selleta ning seibiga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

tihvtiga või ilma selleta ning seibiga või ilma selleta,

kasutamiseks elektrimootorite valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8494

ex 8414 90 00

25

Alumiiniumisulamist tigukompressori korpus:

| — | kuumakindlusega temperatuurivahemikus 200–250 °C, |
| --- | --- |

—

kuumakindlusega temperatuurivahemikus 200–250 °C,

| — | ühe või mitme kinnituskohaga, mis sobivad ajami paigaldamiseks, |
| --- | --- |

—

ühe või mitme kinnituskohaga, mis sobivad ajami paigaldamiseks,

kasutamiseks turboülelaadurite valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8465

ex 8415 90 00

15

Auto kliimaseadme kondensaatori elekterkeevitatud kollektor:

| — | torust, mis on valmistatud alumiiniumriba stantsimisel ja servade ühendamisel elekterkaarkeevituse teel, |
| --- | --- |

—

torust, mis on valmistatud alumiiniumriba stantsimisel ja servade ühendamisel elekterkaarkeevituse teel,

| — | sisemiste juhteplaatidega jahutusvedeliku nõuetekohase voolu tagamiseks, |
| --- | --- |

—

sisemiste juhteplaatidega jahutusvedeliku nõuetekohase voolu tagamiseks,

| — | pikkusega 190–460 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 190–460 mm,

| — | läbimõõduga 9–42 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 9–42 mm,

| — | massiga 0,01–0,45 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 0,01–0,45 kg,

| — | alumiiniumist ühendusplokkidega või ilma nendeta, |
| --- | --- |

—

alumiiniumist ühendusplokkidega või ilma nendeta,

kasutamiseks gruppi 87 kuuluvate sõidukite kliimaseadmete tootmisel (2)

0  %

p/st

31.12.2027

0.8458

ex 8501 53 50

50

Asünkroonne veomootor:

| — | pidevvõimsusega 140–180 kW, |
| --- | --- |

—

pidevvõimsusega 140–180 kW,

| — | vedelikjahutussüsteemiga, |
| --- | --- |

—

vedelikjahutussüsteemiga,

| — | kogupikkusega 580–730 mm, |
| --- | --- |

—

kogupikkusega 580–730 mm,

| — | kogulaiusega 550–670 mm, |
| --- | --- |

—

kogulaiusega 550–670 mm,

| — | kogukõrgusega 510–630 mm, |
| --- | --- |

—

kogukõrgusega 510–630 mm,

| — | massiga kuni 390 kg, |
| --- | --- |

—

massiga kuni 390 kg,

| — | reduktoriga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

reduktoriga või ilma selleta,

| — | startergeneraatoriga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

startergeneraatoriga või ilma selleta,

| — | 2 kinnituspunktiga, |
| --- | --- |

—

2 kinnituspunktiga,

kasutamiseks hübriidbussi elektriajami valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8508

ex 8505 11 10

78

Kaks praseodüümi ja neodüümi sulamist valmistatud püsimagnetit ristkülikukujulises terashoidikus ja kummist väliskestaga järgmiste välismõõtmetega:

| — | pikkus 200–205 mm, |
| --- | --- |

—

pikkus 200–205 mm,

| — | laius 58–62 mm, |
| --- | --- |

—

laius 58–62 mm,

| — | kõrgus 25–30 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgus 25–30 mm,

keskele kinnitatud poldiga

0  %

–

31.12.2027

0.8453

ex 8512 30 90

40

Seade hübriid- või elektrisõiduki mootorimüra simuleerimiseks väikesel kiirusel:

| — | sisaldab vähemalt trükkplaati ja valjuhääldit, |
| --- | --- |

—

sisaldab vähemalt trükkplaati ja valjuhääldit,

| — | hoidikuga plastkorpuses, |
| --- | --- |

—

hoidikuga plastkorpuses,

kasutamiseks gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8460

ex 8537 10 91

43

Elektrooniline vedrustuse juhtseade:

| — | plastkorpuses trükkplaadiga, |
| --- | --- |

—

plastkorpuses trükkplaadiga,

| — | LIN- ja CAN-siinidega, |
| --- | --- |

—

LIN- ja CAN-siinidega,

| — | programmeeritava mäluga, |
| --- | --- |

—

programmeeritava mäluga,

| — | signaaliprotsessoriga, |
| --- | --- |

—

signaaliprotsessoriga,

| — | talitlusalalispingega 9–16 V, |
| --- | --- |

—

talitlusalalispingega 9–16 V,

| — | vähemalt ühe pistikühendusega, |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe pistikühendusega,

| — | metallist kinnitusklambriga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

metallist kinnitusklambriga või ilma selleta,

kasutamiseks gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8461

ex 8708 50 20

18

Kardaanvõll pöördemomendi ülekandmiseks käigukastist tagateljele:

| — | kahe kardaanivardaga, |
| --- | --- |

—

kahe kardaanivardaga,

| — | universaalse keskliigendiga, |
| --- | --- |

—

universaalse keskliigendiga,

| — | rippuva kesklaagriga plastkestas, |
| --- | --- |

—

rippuva kesklaagriga plastkestas,

| — | universaalliigenditega võlli kummaski otsas, |
| --- | --- |

—

universaalliigenditega võlli kummaski otsas,

| — | liug-, toru- ja otsakahvlitega, |
| --- | --- |

—

liug-, toru- ja otsakahvlitega,

| — | pikkusega 1,4–2,4 m, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1,4–2,4 m,

kasutamiseks gruppi 87 kuuluvate kaupade valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

0.8507

ex 8714 99 90

50

Tagumine õhkvedrustus pneumaatilise vedruelemendi kujul koos õliamortisaatoriga, kasutamiseks jalgrataste, sealhulgas elektrijalgrataste valmistamisel (2)

0  %

–

31.12.2027

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 254).“

(2)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 254).“

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/15

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1191,

16. juuni 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2021/2283, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et tagada teatavate liidus alatoodetud põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi vältida kõnealuste toodete turu häireid, avati nõukogu määrusega (EL) 2021/2283 (1) nende toodete ühepoolsed liidu tariifikvoodid (edaspidi „kvoodid“). Kõnealuste kvootidega hõlmatud tooteid võib importida liitu vähendatud tollimaksumääraga või nullmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Et tagada teatavate liidus alatoodetud põllumajandus- ja tööstustoodete piisav ja katkestusteta tarnimine ning seeläbi vältida kõnealuste toodete turu häireid, avati nõukogu määrusega (EL) 2021/2283 (1) nende toodete ühepoolsed liidu tariifikvoodid (edaspidi „kvoodid“). Kõnealuste kvootidega hõlmatud tooteid võib importida liitu vähendatud tollimaksumääraga või nullmääraga.

| (2) | Kuna liidu huvides on tagada teatavate tööstustoodete piisav tarnimine ning võttes arvesse asjaolu, et identseid, samaväärseid või asendustooteid ei toodeta liidus piisavas koguses, on vaja avada uued tollimaksu nullmääraga kvoodid järjekorranumbritega 09.2561, 09.2562 ja 09.2857 kõnealuste toodete asjakohastele kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Kuna liidu huvides on tagada teatavate tööstustoodete piisav tarnimine ning võttes arvesse asjaolu, et identseid, samaväärseid või asendustooteid ei toodeta liidus piisavas koguses, on vaja avada uued tollimaksu nullmääraga kvoodid järjekorranumbritega 09.2561, 09.2562 ja 09.2857 kõnealuste toodete asjakohastele kogustele.

| (3) | Kuna järjekorranumbritega 09.2581 ja 09.2672 kvootide säilitamine ei ole enam liidu huvides, tuleks nimetatud kvoodid sulgeda alates 1. juulist 2023. |
| --- | --- |

(3)

Kuna järjekorranumbritega 09.2581 ja 09.2672 kvootide säilitamine ei ole enam liidu huvides, tuleks nimetatud kvoodid sulgeda alates 1. juulist 2023.

| (4) | Võttes arvesse tehtavaid muudatusi ja selguse huvides, tuleks määruse (EL) 2021/2283 lisa asendada. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse tehtavaid muudatusi ja selguse huvides, tuleks määruse (EL) 2021/2283 lisa asendada.

| (5) | Selleks et vältida kvoodisüsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitlevas 13. detsembri 2011. aasta teatises esitatud suuniseid, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud asjaomaste toodete kvootide muudatusi kohaldada alates 1. juulist 2023. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida kvoodisüsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitlevas 13. detsembri 2011. aasta teatises esitatud suuniseid, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud asjaomaste toodete kvootide muudatusi kohaldada alates 1. juulist 2023. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/2283 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 16. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SVANTESSON

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2283, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1388/2013 (ELT L 458, 22.12.2021, lk 33).

1

---

LISA

„LISA

| Jrk-nr | CN-kood | TARICi kood | Kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonni | 0  % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Maguskirsid piirituselisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 9 % massist, läbimõõduga mitte üle 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 10  % |
| 09.2925 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96
  ex 2309 90 96 | 41
  49
  41
  49 | Söödalisand, mis sisaldab kuivaines






  — | 68–80 % L-lüsiinsulfaati ning |

Jrk-nr

CN-kood

TARICi kood

Kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär

09.2849

ex 0710 80 69

10

Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonni

0  %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Maguskirsid piirituselisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 9 % massist, läbimõõduga mitte üle 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

10  %

09.2925

ex 2309 90 31

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

ex 2309 90 96

41

49

41

49

Söödalisand, mis sisaldab kuivaines

—

68–80 % L-lüsiinsulfaati ning

| — | kuni 32 % muid koostisaineid, nagu süsivesikud ja muud aminohapped |
| --- | --- |

—

kuni 32 % muid koostisaineid, nagu süsivesikud ja muud aminohapped

1.1.-31.12.

100 000 tonni

0  %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

3 000 tonni

0  %

09.2828

2712 20 90

Parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist

1.1.-31.12.

140 000 tonni

0  %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Toorparafiin (CAS RN 64742-61–6)

1.1.-31.12.

100 000 tonni

0  %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamiidhape (CAS RN 5329-14–6) puhtusega vähemalt 95 % massist, millele võib olla lisatud kuni 5 % paakumisvastast ainet ränidioksiidi (CAS RN 112926-00–8)

1.1.-31.12.

27 000 tonni

0  %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidi sisaldusega vähemalt 97 % massist

1.1.-31.12.

1 700 tonni

0  %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35–8 või CAS RN 39318-18–8)

1.1.-31.12.

12 000 tonni

0  %

09.2819

ex 2833 25 00

30

Vaskhüdroksiidsulfaadi (Cu4(OH)6(SO4)) hüdraat (CAS RN 12527-76–3) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti

1.1.-31.12.

240 000  kg

0  %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Tseesiumsulfaat (CAS RN 10294-54–9) tahkel kujul või vesilahusena, mis sisaldab üle 48 massiprotsendi, kuid mitte üle 52 massiprotsendi tseesiumsulfaati

1.1.-31.12.

400 tonni

0  %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Trikloroetüleen (CAS RN 79–01-6) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

1.1.-31.12.

11 885 000  kg

0  %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromoklorometaan (CAS RN 74–97-5)

1.1.-31.12.

600 tonni

0  %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-diklorobenseen (CAS RN 541–73-1)

1.1.-31.12.

2 600 tonni

0  %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propaan-1-ool (propüülalkohol) (CAS RN 71–23-8)

1.1.-31.12.

15 000 tonni

0  %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Tsüklopropüülmetanool (CAS RN 2516-33–8)

1.1.-31.12.

20 tonni

0  %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresool (CAS RN 95–48-7) puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0  %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2’,2’-tetrakis(hüdroksümetüül)-3,3’-oksüdipropaan-1-ool (CAS RN 126–58-9)

1.1.-31.12.

500 tonni

0  %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Kaltsiumatsetüülatsetonaat (CAS RN 19372-44–2) puhtusega vähemalt 95 massiprotsenti

1.1.-31.12.

400 tonni

0  %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Tsüklopropüül metüülketoon (CAS RN 765–43-5)

1.1.-31.12.

300 tonni

0  %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Äädikhape (CAS RN 64–19-7) puhtusega vähemalt 99 % massist

1.1.-31.12.

1 000 000 tonni

0  %

09.2679

2915 32 00

Vinüülatsetaat (CAS RN 108–05-4)

1.1.-31.12.

450 000 tonni

0  %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etüültrifluoroatsetaat (CAS RN 383–63-1)

1.1.-31.12.

400 tonni

0  %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (CAS RN 24634-61–5)

1.1.-31.12.

8 250 tonni

0  %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetüülfenüülatsetüülkloriid (CAS RN 55312-97–5)

1.1.-31.12.

700 tonni

0  %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietüültoksalaat (CAS RN 95–92-1)

1.1.-31.12.

500 tonni

0  %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106–79-6)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0  %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekaandihape (CAS RN 693–23-2), puhtusega vähemalt 98,5 % (massiprotsent)

1.1.-31.12.

8 000 tonni

0  %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50–78-2)

1.1.-31.12.

120 tonni

0  %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadetsüül-3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat (CAS RN 2082-79–3),

| — | millest üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ja |
| --- | --- |

—

millest üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ja

| — | mille sulamispunkt on 49–54 °C, |
| --- | --- |

—

mille sulamispunkt on 49–54 °C,

kasutatakse PVC pulbrisegupõhise (pulbrid või pressides saadud graanulid) töötlemisstabilisaatori valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

380 tonni

0  %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaerütritool-tetrakis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat) (CAS RN 6683-19–8)

| — | millest üle 75 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 250 μm ja üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ning ja |
| --- | --- |

—

millest üle 75 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 250 μm ja üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ning ja

| — | mille sulamispunkt on 110–125 °C, |
| --- | --- |

—

mille sulamispunkt on 110–125 °C,

kasutatakse PVC pulbrisegupõhise töötlemisstabilisaatori (pulbrid või pressitud graanulid) valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

140 tonni

0  %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28–5)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0  %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadetsüülamiin (CAS RN 124–30-1)

1.1.-31.12.

400 tonni

0  %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetüülaminoetüül)(metüül)amiin (CAS RN 3030-47–5)

1.1.-31.12.

1 700 tonni

0  %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Aniliin (CAS RN 62–53-3) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

1.1.-31.12.

220 000 tonni

0  %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluoro-N-(1-metüületüül)benseenamiin (CAS RN 70441-63–3)

1.1.-31.12.

500 tonni

0  %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenüleendiamiin (CAS RN 95–54-5)

1.1.-31.12.

1 800 tonni

0  %

09.2921

ex 2922 19 00

22

2-(dimetüülamino)etüülakrülaat (CAS RN 2439-35–2) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

1.1.-31.12.

14 000 tonni

0  %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-lüsiinvesinikkloriid (CAS RN 657–27-2) või L-lüsiini vesilahus (CAS RN 56–87-1), mis sisaldab L-lüsiini vähemalt 50 massiprotsenti

1.1.-31.12.

300 000 tonni

0  %

09.2575

ex 2923 90 00

87

(3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriid (CAS RN 3327-22–8) vesilahusena, mis sisaldab 65–71 massiprotsenti (3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriidi

1.1.-31.12.

12 000 tonni

0  %

09.2922

ex 2923 90 00

88

Vesilahus, mis sisaldab 78–82 massiprotsenti [2-(akrüloüüloksü)etüül]trimetüülammooniumkloriidi (CAS RN 44992-01–0)

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0  %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodoprop-2-üün-1-üülbutüülkarbamaat (CAS RN 55406-53–6)

1.1.-31.12.

450 tonni

0  %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paratsetamool (INN) (CAS RN 103–90-2)

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0  %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrüülnitriil (CAS RN 107–13-1), kasutatakse grupi 55 ja rubriigi 6815 kaupade valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

60 000 tonni

0  %

09.2583

ex 2926 10 00

30

Akrüülnitriil (CAS RN 107–13-1), kasutatakse rubriikide 2921 , 2924 , 3903 , 3906 , 3908 , 3911 ja 4002 kaupade tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

40 000 tonni

0  %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-nitro-4-(trifluorometüül)bensonitriil (CAS RN 778–94-9)

1.1.-31.12.

900 tonni

0  %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidiin (CAS RN 556–88-7)

1.1.-31.12.

6 500 tonni

0  %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]tetrasulfiid (CAS RN 56706-10–6)

1.1.-31.12.

6 000 tonni

0  %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-kloro-4-(metüülsulfonüül)-3-((2,2,2-trifluoroetoksü)metüül)bensoehape (CAS RN 120100-77–8)

1.1.-31.12.

300 tonni

0  %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadetsüültrimetoksüsilaan (CAS RN 16415-12–6) puhtusega vähemalt 95 % massist, kasutatakse polüetüleeni valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

165 tonni

0  %

09.2842

2932 12 00

2-furüülaldehüüd (furfuraldehüüd)

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0  %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekaan-5-oliid (CAS RN 705–86-2)

1.1.-31.12.

6 000  kg

0  %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekaan-5-oliid (CAS RN 713–95-1)

1.1.-31.12.

6 000  kg

0  %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksaan-6-oliid (CAS RN 502–44-3)

1.1.-31.12.

4 000 tonni

0  %

09.2858

2932 93 00

Piperonaal (CAS RN 120–57-0)

1.1.-31.12.

220 tonni

0  %

09.2839

ex 2933 39 99

09

2-(2-püridüül)etanool (CAS RN 103–74-2) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

1.1.-31.12.

700 tonni

0  %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-tris[(3-(dimetüülamino)propüül]heksahüdro-1,3,5-triasiin (CAS RN 15875-13–5)

1.1.-31.12.

600 tonni

0  %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-tetraasatsüklododekaan (CAS RN 294–90-6) puhtusega vähemalt 96 massiprotsenti

1.1.-31.12.

60 tonni

0  %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(atsetoatsetüülamino)bensimidasoloon (CAS RN 26576-46–5)

1.1.-31.12.

400 tonni

0  %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klorotiofeen-2-karboksüülhape (CAS RN 24065-33–6)

1.1.-31.12.

45 000  kg

0  %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksübensoüül)amino]sulfonüül]bensoüülkloriid (CAS RN 816431-72–8)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0  %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksüloos (CAS RN 58–86-6)

1.1.-31.12.

400 tonni

0  %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Värvaine C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65–0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Yellow 54 sisaldus on üle 99 % massist

1.1.-31.12.

250 tonni

0  %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Värvainel C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61–2) põhinevad preparaadid, mis sisaldavad kõnealust värvainet vähemalt 60 massiprotsenti, kuid alla 85 massiprotsendi

1.1.-31.12.

50 tonni

0  %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Värvaine C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77–9) ja selle alusel valmistised, mis sisaldavad värvainet C.I. Pigment Red 4 vähemalt 60 % massist

1.1.-31.12.

150 tonni

0  %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit

1.1.-31.12.

35 000 tonni

0  %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Naatriumlignosulfonaat (CAS RN 8061-51–6)

1.1.-31.12.

40 000 tonni

0  %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattärpentin

1.1.-31.12.

25 000 tonni

0  %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped

1.1.-31.12.

280 000 tonni

0  %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Vesidispersioonvalmistis, mis sisaldab 38–50 massiprotsenti püritioontsinki (INN) (CAS RN 13463-41–7)

1.1.-31.12.

500 tonni

0  %

09.2923

ex 3808 94 20

40

Vesilahus, mis sisaldab

| — | 10,0–11,3 massiprotsenti 5-kloro-2-metüül-2H-isotiasool-3-ooni, |
| --- | --- |

—

10,0–11,3 massiprotsenti 5-kloro-2-metüül-2H-isotiasool-3-ooni,

| — | 3,0–4,1 massiprotsenti 2-metüül-2H-isotiasool-3-ooni, |
| --- | --- |

—

3,0–4,1 massiprotsenti 2-metüül-2H-isotiasool-3-ooni,

| — | isotiasoloone (CAS RN 55965-84–9) summaarse sisaldusega 13,0–15,4 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

isotiasoloone (CAS RN 55965-84–9) summaarse sisaldusega 13,0–15,4 massiprotsenti,

| — | 18–22 massiprotsenti nitraate, arvutatud naatriumnitraadina, ning |
| --- | --- |

—

18–22 massiprotsenti nitraate, arvutatud naatriumnitraadina, ning

| — | 5–8 massiprotsenti kloriide, arvutatud naatriumkloriidina |
| --- | --- |

—

5–8 massiprotsenti kloriide, arvutatud naatriumkloriidina

1.1.-31.12.

3 000 tonni

0  %

09.2926

ex 3811 21 00

31

Lisaaine, mis koosneb peamiselt järgmisest:

| — | fosforditiohappe O,O-bis(isobutüül- ja -pentüül)estrite segu tsinksoolad (CAS RN 68457-79–4) ja |
| --- | --- |

—

fosforditiohappe O,O-bis(isobutüül- ja -pentüül)estrite segu tsinksoolad (CAS RN 68457-79–4) ja

| — | 8–15 massiprotsenti mineraalõli, |
| --- | --- |

—

8–15 massiprotsenti mineraalõli,

ning mida kasutatakse määrdeõlide lisaainesegude tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

700 tonni

0  %

09.2876

ex 3811 29 00

57

Lisaained, mis koosnevad difenüülamiini ja hargahelaga noneenide reaktsiooni saadustest ja mis sisaldavad:

| — | 20–50 massiprotsenti 4-monononüüldifenüülamiini, ning |
| --- | --- |

—

20–50 massiprotsenti 4-monononüüldifenüülamiini, ning

| — | 50–80 massiprotsenti 4,4’-dinonüüldifenüülamiini, |
| --- | --- |

—

50–80 massiprotsenti 4,4’-dinonüüldifenüülamiini,

| — | kokku kuni 15 massiprotsenti 2,4-dinonüüldifenüülamiini ja 2,4’-dinonüüldifenüülamiini, |
| --- | --- |

—

kokku kuni 15 massiprotsenti 2,4-dinonüüldifenüülamiini ja 2,4’-dinonüüldifenüülamiini,

kasutatakse määrdeõlide tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

900 tonni

0  %

09.2927

ex 3811 29 00

80

Lisaained, mis sisaldavad:

| — | üle 70 % massist 2,5-bis(tert-nonüülditio)-[1,3,4]-tiadiasooli (CAS RN 89347-09–1) ja |
| --- | --- |

—

üle 70 % massist 2,5-bis(tert-nonüülditio)-[1,3,4]-tiadiasooli (CAS RN 89347-09–1) ja

| — | üle 15 % massist 5-(tert-nonüülditio)- 1,3,4-tiadiasool-2(3H)-tiooni (CAS RN 97503-12–3), |
| --- | --- |

—

üle 15 % massist 5-(tert-nonüülditio)- 1,3,4-tiadiasool-2(3H)-tiooni (CAS RN 97503-12–3),

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

500 tonni

0  %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator

1.1.-31.12.

3 000 tonni

0  %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Valmistis, mis sisaldab

| — | 55–78 % dimetüülglutaraati (CAS RN 1119-40–0), |
| --- | --- |

—

55–78 % dimetüülglutaraati (CAS RN 1119-40–0),

| — | 10–30 % dimetüüladipaati (CAS RN 627–93-0) ning |
| --- | --- |

—

10–30 % dimetüüladipaati (CAS RN 627–93-0) ning

| — | kuni 35 % dimetüülsuktsinaati (CAS RN 106–65-0) |
| --- | --- |

—

kuni 35 % dimetüülsuktsinaati (CAS RN 106–65-0)

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0  %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]sulfiidide segu (CAS RN 211519-85–6)

1.1.-31.12.

9 000 tonni

0  %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab

| — | steroole vähemalt 75 % massist ja |
| --- | --- |

—

steroole vähemalt 75 % massist ja

| — | stanoole kuni 25 % massist |
| --- | --- |

—

stanoole kuni 25 % massist

ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel (1)

1.1.-31.12.

2 500 tonni

0  %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Graanulite segu, mis sisaldab massiprotsentides:

| — | 49–50 % bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]polüsulfiide (CAS RN 211519-85–6) ja |
| --- | --- |

—

49–50 % bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]polüsulfiide (CAS RN 211519-85–6) ja

| — | 50–51 % tahma (CAS RN 1333-86–4) |
| --- | --- |

—

50–51 % tahma (CAS RN 1333-86–4)

ning millest vähemalt 75 massiprotsenti läbib 0,60 mm suuruse avaga sõela, kuid vaid kuni 10 massiprotsenti läbib 0,25 mm suuruse avaga sõela (määratuna standardi ASTM D1511 kohasel meetodil)

1.1.-31.12.

1 500 tonni

0  %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Segud, mis sisaldavad

| — | 60–90 massiprotsenti 2-kloropropeeni (CAS RN 557–98-2); |
| --- | --- |

—

60–90 massiprotsenti 2-kloropropeeni (CAS RN 557–98-2);

| — | 8–14 massiprotsenti (Z)-1-kloropropeeni (CAS RN 16136-84–8); |
| --- | --- |

—

8–14 massiprotsenti (Z)-1-kloropropeeni (CAS RN 16136-84–8);

| — | 5–23 massiprotsenti 2-kloropropaani (CAS RN 75–29-6); |
| --- | --- |

—

5–23 massiprotsenti 2-kloropropaani (CAS RN 75–29-6);

| — | kuni 6 massiprotsenti 3-kloropropeeni (CAS RN 107–05-1), ja |
| --- | --- |

—

kuni 6 massiprotsenti 3-kloropropeeni (CAS RN 107–05-1), ja

| — | kuni 1 massiprotsent etüülkloriidi (CAS RN 75–00-3) |
| --- | --- |

—

kuni 1 massiprotsent etüülkloriidi (CAS RN 75–00-3)

1.1.-31.12.

6 000 tonni

0  %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polü(vinüülbutüraal) (CAS RN 63148-65–2):

| — | mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 massiprotsenti ja

| — | mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm |
| --- | --- |

—

mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm

1.1.-31.12.

12 500 tonni

0  %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polükarbonaadi ja polü(metakrüülmetakrülaadi) blend, milles polükarbonaadi osakaal on vähemalt 98,5 % massiprotsenti, graanulitena, valguse läbilaskvusega vähemalt 88,5 %, mis on (ISO 13468-2 kohaselt) mõõdetud lainepikkusel λ = 400 nm proovikehaga, mille seinapaksus on 4,0 mm

1.1.-31.12.

2 000 tonni

0  %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Polü(etüleentereftalaadi) ja tsükloheksaandimetanooli kopolümeer, mis sisaldab üle 10 % massist tsükloheksaandimetanooli

1.1.-31.12.

60 000 tonni

2  %

09.2855

ex 3910 00 00

10

Vedel polü(metüülhüdrosiloksaan) trimetüülsilüüli lõpprühmadega (CAS RN 63148-57–2) puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti

1.1.-31.12.

500 tonni

0  %

09.2931

ex 3911 90 11

10

Polü(oksü-1,4-fenüleensulfonüül-1,4-fenüleenoksü-1,4-fenüleenisopropüülideen-1,4-fenüleen) (CAS RN 25135-51–7 ja 25154-01–2) käesoleva grupi märkuse 6 punktis b nimetatud kujul, mis sisaldab lisaaineid kuni 20 massiprotsenti

1.1.-31.12.

6 300 tonni

0  %

09.2723

ex 3911 90 19

35

Polü(oksü-1,4-fenüleenesulfonüül-1,4-fenüleenoksü-4,4’-bifenüleen) (CAS RN 25608-64–4 ja 25839-81–0), mis sisaldab lisaaineid kuni 20 massiprotsenti

1.1.-31.12.

5 000 tonni

0  %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Tselluloosatsetaadi helbed

1.1.-31.12.

75 000 tonni

0  %

09.2561

ex 3912 39 85

60

Hüpromelloos (INN) (CAS RN 9004-65–3), kasutatakse toidulisandite või ravimite valmistamiseks (1)

1.7.-31.12.

1 500 tonni

0  %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Pruunvetikast ekstraheeritud naatriumalginaat (CAS RN 9005-38–3), mille

| — | massikadu kuivatamisel (4 h temperatuuril 105 °C) on kuni 15 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

massikadu kuivatamisel (4 h temperatuuril 105 °C) on kuni 15 massiprotsenti,

| — | vees lahustumatu osa sisaldus kuivaines ei ületa 2 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

vees lahustumatu osa sisaldus kuivaines ei ületa 2 massiprotsenti

1.1.-31.12.

2 000 tonni

0  %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille:

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000 , |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000 ,

| — | endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), |
| --- | --- |

—

endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg),

| — | etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent, |
| --- | --- |

—

etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent,

| — | isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti

1.1.-31.12.

300  kg

0  %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad järgmistele standarditele:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A

1.1.-31.12.

100 tonni

0  %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Regenereeritud tselluloosist vahtplastikplokk, mis on immutatud magneesiumkloriidi ja kvaternaarset ammooniumühendit sisaldava veega ja mille mõõtmed on 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.-31.12.

1 700 tonni

0  %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Töötlemata valge ühekordne puuvillane lõng

| — | kammitud kiududest, |
| --- | --- |

—

kammitud kiududest,

| — | keskmise kiupikkusega vähemalt 36,5 mm, |
| --- | --- |

—

keskmise kiupikkusega vähemalt 36,5 mm,

| — | toodetud kombineeritud kompaktse rõngasketruse meetodil, suruõhuga tihendades, |
| --- | --- |

—

toodetud kombineeritud kompaktse rõngasketruse meetodil, suruõhuga tihendades,

| — | rebimistugevusega vähemalt 26,5 cN/teks (vastavalt standardile ISO 2062:2009 kiirusel 5 000  mm/min) |
| --- | --- |

—

rebimistugevusega vähemalt 26,5 cN/teks (vastavalt standardile ISO 2062:2009 kiirusel 5 000  mm/min)

1.1.-31.12.

50 000 tonni

0  %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Sünteeskiujäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed), nailonist või muust polüamiidkiust (PA6 ja PA66)

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0  %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Kootud ja lamineeritud kummeeritud riie, millel on järgmised omadused:

| — | sellel on kolm kihti, |
| --- | --- |

—

sellel on kolm kihti,

| — | üks väliskiht on akrüülkangast, |
| --- | --- |

—

üks väliskiht on akrüülkangast,

| — | teine väliskiht on polüesterkangast, |
| --- | --- |

—

teine väliskiht on polüesterkangast,

| — | keskmine kiht on klorobutüülkummist, |
| --- | --- |

—

keskmine kiht on klorobutüülkummist,

| — | keskmise kihi mass on 452–569 g/m2, |
| --- | --- |

—

keskmise kihi mass on 452–569 g/m2,

| — | riide kogumass on 952–1 159  g/m2, |
| --- | --- |

—

riide kogumass on 952–1 159  g/m2,

| — | riide kogupaksus on 0,8–4 mm, |
| --- | --- |

—

riide kogupaksus on 0,8–4 mm,

kasutatakse mootorsõidukite allalastavate katuste valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

375 000  m2

0  %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m2 (± 10 g/m2), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks

1.1.-31.12.

3 000 000  m2

0  %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Rafineeritud vaskfoolium ja -ribad, elektrolüütilise töötlusega, paksusega vähemalt 0,015 mm

1.1.-31.12.

1 020 tonni

0  %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plaadid,

| — | mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast, |
| --- | --- |

—

mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast,

| — | mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm,

| — | mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4, |
| --- | --- |

—

mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4,

| — | mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035, |
| --- | --- |

—

mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035,

| — | mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600 |
| --- | --- |

—

mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600

1.1.-31.12.

80 000  m2

0  %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumiiniumisulamist varb läbimõõduga 300,1–533,4 mm

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0  %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Alumiiniumi ja magneesiumi sulamist lint või foolium:

| — | sulamist, mis vastab standardile 5182-H19 või 5052-H19, |
| --- | --- |

—

sulamist, mis vastab standardile 5182-H19 või 5052-H19,

| — | rullides välisläbimõõduga 1 250 –1 350  mm, |
| --- | --- |

—

rullides välisläbimõõduga 1 250 –1 350  mm,

| — | paksusega (lubatud hälve - 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm või 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega (lubatud hälve - 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm või 0,20 mm,

| — | laiusega (lubatud hälve ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm või 356 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega (lubatud hälve ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm või 356 mm,

| — | lubatud nõgususega kuni 0,4 mm 750 mm kohta, |
| --- | --- |

—

lubatud nõgususega kuni 0,4 mm 750 mm kohta,

| — | tasapinnalisusega I-ühik ± 4, |
| --- | --- |

—

tasapinnalisusega I-ühik ± 4,

| — | tõmbetugevusega üle 365 MPa (5182-H19) või 320 MPa (5052-H19) ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega üle 365 MPa (5182-H19) või 320 MPa (5052-H19) ning

| — | venivusega (A50) üle 3 % (5182-H19) või 2,5 % (5052-H19) |
| --- | --- |

—

venivusega (A50) üle 3 % (5182-H19) või 2,5 % (5052-H19)

aknakatete ribide valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

600 tonni

0  %

09.2722

8104 11 00

Survetöötlemata magneesium magneesiumisisaldusega vähemalt 99,8 % massist

1.1.-31.12.

120 000 tonni

0  %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magneesiumipulber:

| — | puhtusega 98–99,5 massist ning |
| --- | --- |

—

puhtusega 98–99,5 massist ning

| — | osakeste suurusega 0,2–0,8 mm |
| --- | --- |

—

osakeste suurusega 0,2–0,8 mm

1.1.-31.12.

2 000 tonni

0  %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

1 500 000 tükki

0  %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Kahesilindrilise kõrgsurvepumba pea, terasest sepistatud:

| — | freesitud keermestatud liitmikega, mille läbimõõt on 10–36,8 mm ning |
| --- | --- |

—

freesitud keermestatud liitmikega, mille läbimõõt on 10–36,8 mm ning

| — | puuritud kütusekanalitega, mille läbimõõt on 3,5–10 mm, |
| --- | --- |

—

puuritud kütusekanalitega, mille läbimõõt on 3,5–10 mm,

mida kasutatakse diislikütuse sissepritsesüsteemides

1.1.-31.12.

65 000 tükki

0  %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Turboülelaaduri tööratta korpus, valualumiiniumisulamist või malmist:

| — | kuumakindel temperatuurini 400 °C, |
| --- | --- |

—

kuumakindel temperatuurini 400 °C,

| — | kompressori tööratta paigaldamiseks ette nähtud 30–300 mm avaga; |
| --- | --- |

—

kompressori tööratta paigaldamiseks ette nähtud 30–300 mm avaga;

kasutamiseks autotööstuses (1)

1.1.-31.12.

4 000 000 tükki

0  %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Logaritmilise profiiliga 25–70 mm läbimõõduga rullid või 30–100 mm läbimõõduga kuulid,

| — | valmistatud 100Cr6 terasest või 100CrMnSi6-4 terasest (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

valmistatud 100Cr6 terasest või 100CrMnSi6-4 terasest (ISO 3290),

| — | hälbega kuni 0,5 mm (määratuna FBH-meetodil); |
| --- | --- |

—

hälbega kuni 0,5 mm (määratuna FBH-meetodil);

kasutamiseks tuuleturbiinitööstuses (1)

1.1.-31.12.

600 000 tükki

0  %

09.2562

ex 8482 99 00

30

Messingseparaatorid, millel on järgmised omadused:

| — | valmistatud pidev- või tsentrifugaalvalu meetodil, |
| --- | --- |

—

valmistatud pidev- või tsentrifugaalvalu meetodil,

| — | treitud, |
| --- | --- |

—

treitud,

| — | tinasisaldusega 35–38 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

tinasisaldusega 35–38 massiprotsenti,

| — | pliisisaldusega 0,75–1,25 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

pliisisaldusega 0,75–1,25 massiprotsenti,

| — | alumiiniumisisaldusega 1,0–1,4 massiprotsenti ning |
| --- | --- |

—

alumiiniumisisaldusega 1,0–1,4 massiprotsenti ning

| — | tõmbetugevusega vähemalt 415 Pa, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 415 Pa,

mida kasutatakse kuullaagrite tootmiseks

1.7.-31.12.

275 000 tükki

0  %

09.2857

ex 8482 99 00

60

Terasest sise- ja välisrõngad, karastamata ja lihvimata, välisrõngas seesmis(t)e veeretee(de)ga, siserõngas välimis(t)e veeretee(de)ga, järgmiste välisläbimõõtudega:

| — | siserõngal 14–77 mm ja |
| --- | --- |

—

siserõngal 14–77 mm ja

| — | välisrõngal 26–101 mm |
| --- | --- |

—

välisrõngal 26–101 mm

kasutatakse laagrite valmistamisel (1)

1.7.-31.12.

9 700 000  kg

0  %

09.2924

ex 8501 31 00

80

Elektrooniline täiturseade, mille koostisosad on järgmised:

| — | alalisvoolumootor võimsusega alla 600 W, |
| --- | --- |

—

alalisvoolumootor võimsusega alla 600 W,

| — | kasutamiseks toitepingel 12–48 V, |
| --- | --- |

—

kasutamiseks toitepingel 12–48 V,

| — | mootoriühendusega (pistikuühendusega), |
| --- | --- |

—

mootoriühendusega (pistikuühendusega),

| — | kontaktivaba asendianduriga, |
| --- | --- |

—

kontaktivaba asendianduriga,

| — | ristkülikukujuline korpus laiusega alla 100 mm ja pikkusega alla 150 mm, mille küljes on reduktor ja kardaanvõlli külge kinnitatud käigukang, või |
| --- | --- |

—

ristkülikukujuline korpus laiusega alla 100 mm ja pikkusega alla 150 mm, mille küljes on reduktor ja kardaanvõlli külge kinnitatud käigukang, või

| — | silindrikujuline korpus pikkusega alla 150 mm ja läbimõõduga alla 100 mm, mootori rootorisse integreeritud keermetega, et tagada integreeritud juhtvarda lineaarne liikumine |
| --- | --- |

—

silindrikujuline korpus pikkusega alla 150 mm ja läbimõõduga alla 100 mm, mootori rootorisse integreeritud keermetega, et tagada integreeritud juhtvarda lineaarne liikumine

1.1.-31.12.

650 000 tükki

0  %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

65

60

Ühefaasiline vahelduvvoolumootor, kommutaatoriga või ilma

| — | nimiväljundvõimsusega vähemalt 180 W, |
| --- | --- |

—

nimiväljundvõimsusega vähemalt 180 W,

| — | sisendvõimsusega 150–2 700  W, |
| --- | --- |

—

sisendvõimsusega 150–2 700  W,

| — | välisläbimõõduga üle 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga üle 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm),

| — | nimipöörlemiskiirusega üle 10 000 pöörde minutis, kuid mitte üle 50 000 pöörde minutis, |
| --- | --- |

—

nimipöörlemiskiirusega üle 10 000 pöörde minutis, kuid mitte üle 50 000 pöörde minutis,

| — | võib olla varustatud õhuventilaatoriga, |
| --- | --- |

—

võib olla varustatud õhuventilaatoriga,

| — | võib olla mehhaanilise seadmega võllil (hammasratas, kruvid, hammasühendus vms), |
| --- | --- |

—

võib olla mehhaanilise seadmega võllil (hammasratas, kruvid, hammasühendus vms),

kasutatakse kodumasinate tootmisel (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 tükki

0  %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Multifunktsionaalne seade (näidikuplokk), millel on

| — | kumer puutetundlik TFT LCD ekraan (raadiusega 750 mm), |
| --- | --- |

—

kumer puutetundlik TFT LCD ekraan (raadiusega 750 mm),

| — | mikroprotsessorid ja mälukiibid, |
| --- | --- |

—

mikroprotsessorid ja mälukiibid,

| — | akustiline moodul ja valjuhääldi, |
| --- | --- |

—

akustiline moodul ja valjuhääldi,

| — | ühendused CAN (kontrolleri-ala võrk), 3 x LIN-siini, LVDS (madalpingeline diferentsiaalne signaaliedastus) ja Etherneti jaoks, |
| --- | --- |

—

ühendused CAN (kontrolleri-ala võrk), 3 x LIN-siini, LVDS (madalpingeline diferentsiaalne signaaliedastus) ja Etherneti jaoks,

| — | mitmesuguste funktsioonide (nt šassii, valgustus) käitamiseks ja |
| --- | --- |

—

mitmesuguste funktsioonide (nt šassii, valgustus) käitamiseks ja

| — | sõiduki- ja navigatsiooniandmete (nt kiirus, läbisõit, aku laetuse tase) kuvamiseks vastavalt olukorrale, |
| --- | --- |

—

sõiduki- ja navigatsiooniandmete (nt kiirus, läbisõit, aku laetuse tase) kuvamiseks vastavalt olukorrale,

kasutatakse HSi alamrubriiki 8703 80 kuuluvate üksnes elektrimootoriga sõiduautode valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

66 900 tükki

0  %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Kinnitusavadega alumiiniumsulamist kandur kinnitusmutritega või ilma, käigukasti väliseks ühendamiseks autokerega, kasutatakse grupi 87 kaupade valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

200 000 tükki

0  %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Süsinikkiust ja tehisvaigust valmistatud jalgrattaraam, kasutamiseks jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

600 000 tükki

0  %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Alumiiniumist või alumiiniumist ja süsinikkiust ning tehisvaigust raam, kasutatakse jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

9 600 000 tükki

0  %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Osadeks jagatud näidikupaneel, millel on:

| — | samm-mootorid, |
| --- | --- |

—

samm-mootorid,

| — | analoogsed osutid ja numbrilauad, |
| --- | --- |

—

analoogsed osutid ja numbrilauad,

| — | või millel ei ole mikroprotsessori juhtplaati, |
| --- | --- |

—

või millel ei ole mikroprotsessori juhtplaati,

| — | või millel ei ole leedindikaatorlampe või vedelkristallnäidikut |
| --- | --- |

—

või millel ei ole leedindikaatorlampe või vedelkristallnäidikut

| — | mis näitab vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

—

mis näitab vähemalt järgmist:

| — | kiirus, |
| --- | --- |

—

kiirus,

| — | mootori pöörete arv, |
| --- | --- |

—

mootori pöörete arv,

| — | mootori temperatuur, |
| --- | --- |

—

mootori temperatuur,

| — | kütuse tase, |
| --- | --- |

—

kütuse tase,

| — | ning mille teabeedastus toimub CAN-BUSi ja/või K-LINE’i protokollide järgi, |
| --- | --- |

—

ning mille teabeedastus toimub CAN-BUSi ja/või K-LINE’i protokollide järgi,

kasutatakse grupi 87 kaupade valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

160 000 tükki

0  %

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 254).

1

(2)  Tollitariifistiku tollimaksude kohaldamist ei peatata aga juhul, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted.

2

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/31

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1192,

14. märts 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste sisu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132, (1) eriti selle artikli 4 lõike 7 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada kesksete vastaspoolte kriisilahenduse ühetaoline menetlemine kõikjal liidus, peaksid määruse (EL) 2021/23 artikli 4 kohaselt loodud kriisilahenduse kolleegiumid järgima ühiseid tegevuseeskirju. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada kesksete vastaspoolte kriisilahenduse ühetaoline menetlemine kõikjal liidus, peaksid määruse (EL) 2021/23 artikli 4 kohaselt loodud kriisilahenduse kolleegiumid järgima ühiseid tegevuseeskirju.

| (2) | Kriisilahenduse kolleegiumide eesmärk on hõlbustada pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste koostööd, eriti finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse ettevalmistavates etappides, koondades kõiki asjaomaseid pädevaid asutusi, Euroopa Keskpankade Süsteemi asjaomaseid liikmeid, kliiritud finantsinstrumentide asjaomased vääringud emiteerinud keskpanku, asjaomast ministeeriumi, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet (ESMA) ja Euroopa Pangandusjärelevalvet (EBA). |
| --- | --- |

(2)

Kriisilahenduse kolleegiumide eesmärk on hõlbustada pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste koostööd, eriti finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse ettevalmistavates etappides, koondades kõiki asjaomaseid pädevaid asutusi, Euroopa Keskpankade Süsteemi asjaomaseid liikmeid, kliiritud finantsinstrumentide asjaomased vääringud emiteerinud keskpanku, asjaomast ministeeriumi, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet (ESMA) ja Euroopa Pangandusjärelevalvet (EBA).

| (3) | Kriisilahenduse kolleegiumi kirjalik kord ja menetlused peaksid sisaldama vajalikke organisatsioonilisi sätteid, et tagada tõhus ja tulemuslik otsustus- ja teabevahetusprotsess ning koostöö ametiasutuste vahel. Eelkõige peaks kriisilahenduse kolleegium tunnistama vajadust luua kriisilahenduse kolleegiumi raames paindlikud allstruktuurid, et täita oma funktsioone ja tagada, et liikmed saavad seoses kõigi kolleegiumi tegevusvaldkondadega anda asjakohasel viisil oma panuse. |
| --- | --- |

(3)

Kriisilahenduse kolleegiumi kirjalik kord ja menetlused peaksid sisaldama vajalikke organisatsioonilisi sätteid, et tagada tõhus ja tulemuslik otsustus- ja teabevahetusprotsess ning koostöö ametiasutuste vahel. Eelkõige peaks kriisilahenduse kolleegium tunnistama vajadust luua kriisilahenduse kolleegiumi raames paindlikud allstruktuurid, et täita oma funktsioone ja tagada, et liikmed saavad seoses kõigi kolleegiumi tegevusvaldkondadega anda asjakohasel viisil oma panuse.

| (4) | Kriisilahenduse kolleegiumi kirjalik kord ja menetlused peaksid samuti sisaldama vajalikke tegevusalaseid sätteid. Nimetatud tegevusalased sätted peaksid lubama kriisilahendusasutustel koordineerida keskse vastaspoole igapäevase tegevuse kohta käiva sisendi andmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artikli 18 kohaselt asutatud järelevalvekolleegiumisse. Lisaks sellele peaksid kõnealused tegevusalased sätted hõlbustama kriisilahendusasutuste ülesannet analüüsida, võtta arvesse ja hinnata sisendit, mida nad saavad järelevalvekolleegiumilt. Seepärast peaksid kirjalik kord ja menetlused hõlmama järelevalvekolleegiumi ja kriisilahenduse kolleegiumi vahelise teabevahetuse protsessi. |
| --- | --- |

(4)

Kriisilahenduse kolleegiumi kirjalik kord ja menetlused peaksid samuti sisaldama vajalikke tegevusalaseid sätteid. Nimetatud tegevusalased sätted peaksid lubama kriisilahendusasutustel koordineerida keskse vastaspoole igapäevase tegevuse kohta käiva sisendi andmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artikli 18 kohaselt asutatud järelevalvekolleegiumisse. Lisaks sellele peaksid kõnealused tegevusalased sätted hõlbustama kriisilahendusasutuste ülesannet analüüsida, võtta arvesse ja hinnata sisendit, mida nad saavad järelevalvekolleegiumilt. Seepärast peaksid kirjalik kord ja menetlused hõlmama järelevalvekolleegiumi ja kriisilahenduse kolleegiumi vahelise teabevahetuse protsessi.

| (5) | Selleks et tagada kriisilahenduse kolleegiumi stabiilsus, selle siseprotsesside tõhusus ja tulemuslik koordineerimine järelevalvekolleegiumiga, peaks kriisilahenduse kolleegium tuginema tegevuseeskirjadele, mis reguleerivad kolleegiumi kohtumiste käiku, kriisilahenduse kolleegiumi sisest teabevahetust ja -korda. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada kriisilahenduse kolleegiumi stabiilsus, selle siseprotsesside tõhusus ja tulemuslik koordineerimine järelevalvekolleegiumiga, peaks kriisilahenduse kolleegium tuginema tegevuseeskirjadele, mis reguleerivad kolleegiumi kohtumiste käiku, kriisilahenduse kolleegiumi sisest teabevahetust ja -korda.

| (6) | Selleks et tagada töökorra toimimine hädaolukorras, peaks keskse vastaspoole kriisilahendusasutus asjakohasel viisil katsetama kriisilahenduse kolleegiumi valmidust sellise stsenaariumi korral tegutseda ja sellele reageerida. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada töökorra toimimine hädaolukorras, peaks keskse vastaspoole kriisilahendusasutus asjakohasel viisil katsetama kriisilahenduse kolleegiumi valmidust sellise stsenaariumi korral tegutseda ja sellele reageerida.

| (7) | Sujuva ja tulemusliku otsuste tegemise tagamiseks on vaja koostada kõigi ühisotsuste protsesside õigeaegne ja realistlik kava. Kõik nimetatud protsessidega seotud ametiasutused peaksid andma keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele oma panuse vastavasse ühisotsusesse õigel ajal ja tõhusalt ning vastavalt ajaomase ühisotsuse suhtes kokku lepitud ajakavale. |
| --- | --- |

(7)

Sujuva ja tulemusliku otsuste tegemise tagamiseks on vaja koostada kõigi ühisotsuste protsesside õigeaegne ja realistlik kava. Kõik nimetatud protsessidega seotud ametiasutused peaksid andma keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele oma panuse vastavasse ühisotsusesse õigel ajal ja tõhusalt ning vastavalt ajaomase ühisotsuse suhtes kokku lepitud ajakavale.

| (8) | Tuleb tagada, et ühisotsused tehakse kiiresti ja õigel ajal. See on eriti oluline kriisilahenduse kohta käivate otsuste puhul, kuid asjakohane ka kriisilahenduse kavandamise ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise puhul. Samal ajal tuleks kõigile ühisotsuste tegemise protsessis osalevatele ametiasutustele anda oma seisukohtade esitamiseks piisavalt aega. Sätestada tuleks mis tahes ühisotsuste tegemise etapid, pidades silmas, et mõned neist võivad olla paralleelsed ja mõned järjestikused. |
| --- | --- |

(8)

Tuleb tagada, et ühisotsused tehakse kiiresti ja õigel ajal. See on eriti oluline kriisilahenduse kohta käivate otsuste puhul, kuid asjakohane ka kriisilahenduse kavandamise ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise puhul. Samal ajal tuleks kõigile ühisotsuste tegemise protsessis osalevatele ametiasutustele anda oma seisukohtade esitamiseks piisavalt aega. Sätestada tuleks mis tahes ühisotsuste tegemise etapid, pidades silmas, et mõned neist võivad olla paralleelsed ja mõned järjestikused.

| (9) | Selleks et tagada protsesside ja tulemuste võrreldavus ning saavutada seeläbi eri kriisilahenduse kolleegiumide töö ühtsus, tuleb kehtestada ühtsed eeskirjad kriisilahenduse kolleegiumides ühisotsuste tegemiseks vajalike protsesside ja dokumentide kohta. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada protsesside ja tulemuste võrreldavus ning saavutada seeläbi eri kriisilahenduse kolleegiumide töö ühtsus, tuleb kehtestada ühtsed eeskirjad kriisilahenduse kolleegiumides ühisotsuste tegemiseks vajalike protsesside ja dokumentide kohta.

| (10) | Lisaks sellele tuleb paika panna menetlusraamistik, millele on allutatud kriisilahendusasutus, kriisilahenduse kolleegiumi liikmetest ametiasutused ning vajaduse korral kolmandatest isikutest pädevad asutused ja kriisilahendusasutused, et püüelda tõhusa ja toimiva kriisilahenduse kavandamise poole isegi ühisotsuste puudumise korral. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele tuleb paika panna menetlusraamistik, millele on allutatud kriisilahendusasutus, kriisilahenduse kolleegiumi liikmetest ametiasutused ning vajaduse korral kolmandatest isikutest pädevad asutused ja kriisilahendusasutused, et püüelda tõhusa ja toimiva kriisilahenduse kavandamise poole isegi ühisotsuste puudumise korral.

| (11) | Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (12) | ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(12)

ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

KRIISILAHENDUSE KOLLEEGIUMIDE TÖÖKORRALDUS

Artikkel 1

Kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja võimalike vaatlejate kindlaksmääramine

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus määrab vastavalt käesoleva määruse artikliga 2 kehtestatud menetlusele kindlaks määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõikes 2 osutatud kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõikes 4 osutatud võimalikud vaatlejad.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab liikmete ja võimalike vaatlejate loetelu ning kõik selle hilisemad muudatused kriisilahenduse kolleegiumile.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus vaatab liikmete ja võimalike vaatlejate loetelu üle ning ajakohastab seda vähemalt kord aastas ja alati juhul, kui kõnealuses loetelus tehakse mis tahes muudatus.

Artikkel 2

Kolmanda riigi asutused vaatlejatena kriisilahenduse kolleegiumis

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, kes saab kolmandates riikides asutatud kliirivate liikmete pädevalt asutuselt või kriisilahendusasutuselt või sellise kolmanda riigi keskse vastaspoole pädevalt asutuselt või kriisilahendusasutuselt, kellega keskne vastaspool on sõlminud määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõikes 4 osutatud koostalitluskokkuleppe, taotluse kriisilahenduse kolleegiumis osalemiseks või kui kriisilahendusasutus kavatseb kutsuda neid kriisilahenduse kolleegiumis osalema, teatab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus taotlusest või osalema kutsumise kavatsusest kriisilahenduse kolleegiumile.

2.   Teatega koos edastatakse kõik järgnev:

| a) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse arvamus võimaliku vaatleja suhtes kohaldatavate konfidentsiaalsusnõuete samaväärsuse kohta, arvestades muu hulgas lõike 2 punkte b ja c; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse arvamus võimaliku vaatleja suhtes kohaldatavate konfidentsiaalsusnõuete samaväärsuse kohta, arvestades muu hulgas lõike 2 punkte b ja c;

| b) | käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 punktis f osutatud tingimused, mille kohaselt toimub vaatlejate osalemine kriisilahenduse kolleegiumis; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 punktis f osutatud tingimused, mille kohaselt toimub vaatlejate osalemine kriisilahenduse kolleegiumis;

| c) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse arvamus kolmandate riikide asjaomaste kliirivate liikmete või koostalitlusvõimeliste kesksete vastaspoolte riskipositsioonide kaalukuse kohta; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse arvamus kolmandate riikide asjaomaste kliirivate liikmete või koostalitlusvõimeliste kesksete vastaspoolte riskipositsioonide kaalukuse kohta;

| d) | tähtaeg, mille jooksul kriisilahenduse kolleegium peab tegema otsuse taotluse või kriisilahenduse kolleegiumis osalema kutsumise kavatsuse kohta ja pärast mille lõppemist eeldatakse kriisilahenduse kolleegiumi nõusolekut. Käesoleva lõike punktiga d määratud tähtaja jooksul võivad kõik määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõike 2 punktides b ja c osutatud asutused, kes on eriarvamusel, esitada keskse vastaspoole punktis a osutatud kriisilahendusasutusele oma täielikult põhjendatud vastuväite. Kui esitatakse vastuväide, võtab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus seda enne lõpliku otsuse tegemist arvesse. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse otsus taotluse või osalema kutsumise kavatsuse kohta peab olema täielikult põhjendatud ja see tuleb edastada kõigile kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ning vajaduse korral tuleb selles kajastada põhjuseid, miks ei võetud arvesse eriarvamusi. |
| --- | --- |

d)

tähtaeg, mille jooksul kriisilahenduse kolleegium peab tegema otsuse taotluse või kriisilahenduse kolleegiumis osalema kutsumise kavatsuse kohta ja pärast mille lõppemist eeldatakse kriisilahenduse kolleegiumi nõusolekut. Käesoleva lõike punktiga d määratud tähtaja jooksul võivad kõik määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõike 2 punktides b ja c osutatud asutused, kes on eriarvamusel, esitada keskse vastaspoole punktis a osutatud kriisilahendusasutusele oma täielikult põhjendatud vastuväite. Kui esitatakse vastuväide, võtab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus seda enne lõpliku otsuse tegemist arvesse. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse otsus taotluse või osalema kutsumise kavatsuse kohta peab olema täielikult põhjendatud ja see tuleb edastada kõigile kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ning vajaduse korral tuleb selles kajastada põhjuseid, miks ei võetud arvesse eriarvamusi.

3.   Kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus otsustab kutsuda määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõike 4 kohaselt kriisilahenduse kolleegiumis osalema kolmanda riigi asutuse, saadab ta võimalikele vaatlejatele kutse. Kutsega koos saadetakse käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 punktis f osutatud tingimused, mille kohaselt toimub vaatlejate osalemine kriisilahenduse kolleegiumis. Kutse saanud võimalikku vaatlejat käsitatakse vaatlejana pärast kutse vastuvõtmist, mida käsitatakse käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 punktis f osutatud tingimuste (mille kohaselt toimub vaatlejate osalemine kriisilahenduse kolleegiumis) aktsepteerimisena.

4.   Pärast kutse vastuvõtmist edastab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kriisilahenduse kolleegiumile käesoleva määruse artiklis 1 osutatud loetelu ajakohastatud versiooni.

Artikkel 3

Suhtlus keskse vastaspoolega

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus tagab korrapärase suhtluse keskse vastaspoolega, et muuta kriisilahenduse kolleegiumi töö tõhusamaks ja tulemuslikumaks.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab kesksele vastaspoolele kriisilahenduse kolleegiumi moodustamisest ning edastab talle selle liikmete ja – nende olemasolul – vaatlejate loetelu, samuti kõik nimetatud loetelu muudatused.

Artikkel 4

Kontaktandmete kogumine ja ajakohastamine

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus hoiab ajakohasena selliste isikute kontaktandmeid, kelle iga liige on määranud täitma kriisilahenduse kolleegiumi ülesandeid, samuti vaatlejate nimetatud isikute kontaktandmeid, ning jagab neid kolleegiumi liikmete ja vaatlejatega.

Esimeses lõigus osutatud kontaktandmed peavad hõlmama ka kontaktandmeid väljaspool tööaega hädaolukordade puhuks.

2.   Kõik kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad tagavad, et keskse vastaspoole kriisilahendusasutus saab kõik asjaomaste kontaktisikute kontaktandmed ja et teda teavitatakse põhjendamatu viivituseta kõigist asjakohastest muudatustest.

Artikkel 5

Kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste sisu

1.   Määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud kirjalik kord ja menetlused hõlmavad vähemalt kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate kindlaksmääramist vastavalt käesoleva määruse artiklitele 1 ja 2 ning nendega kehtestatakse kriisilahenduse kolleegiumi liikmete koostöö ning kriisilahenduse kolleegiumi tegevuse ja ülesannete koordineerimise raamistik.

2.   Koostöö ja koordineerimise raamistik peab sisaldama kõike järgmist:

| a) | kriisilahenduse kolleegiumi juhtimise, töökeelte ja hääletusmenetluste eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

kriisilahenduse kolleegiumi juhtimise, töökeelte ja hääletusmenetluste eeskirjad;

| b) | kriisilahenduse kolleegiumi täidetavad ülesanded ja tehtavad otsused, sealhulgas kriisilahenduse kolleegiumi õigus moodustada komiteesid ning menetlus nõusoleku saamiseks selliste komiteede moodustamiseks ja neile ülesannete delegeerimiseks, samuti kõik kohaldatavad tingimused; |
| --- | --- |

b)

kriisilahenduse kolleegiumi täidetavad ülesanded ja tehtavad otsused, sealhulgas kriisilahenduse kolleegiumi õigus moodustada komiteesid ning menetlus nõusoleku saamiseks selliste komiteede moodustamiseks ja neile ülesannete delegeerimiseks, samuti kõik kohaldatavad tingimused;

| c) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse kohustused kriisilahenduse kolleegiumi määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõikes 5 osutatud juhatajana ning seoses käesoleva lõike punktis b osutatud ülesannete ja otsustega; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse kohustused kriisilahenduse kolleegiumi määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõikes 5 osutatud juhatajana ning seoses käesoleva lõike punktis b osutatud ülesannete ja otsustega;

| d) | kriisilahenduse kolleegiumi struktuur, eriti punkti b kohaselt moodustatud komiteed ning andmed sellistes komiteedes osalevate kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja sellistesse komiteedesse lubatud vaatlejate kohta; |
| --- | --- |

d)

kriisilahenduse kolleegiumi struktuur, eriti punkti b kohaselt moodustatud komiteed ning andmed sellistes komiteedes osalevate kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja sellistesse komiteedesse lubatud vaatlejate kohta;

| e) | kriisilahenduse kolleegiumi liikmete osalemise tingimused, sealhulgas nende osalus punktis b nimetatud ülesannetes ja otsustes; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduse kolleegiumi liikmete osalemise tingimused, sealhulgas nende osalus punktis b nimetatud ülesannetes ja otsustes;

| f) | kriisilahenduse kolleegiumis vaatlejana osalemise tingimused, sealhulgas nende osalus kriisilahenduse kolleegiumi dialoogides ja tegevuses, samuti vaatlejate õigused ja kohustused seoses teabe vahetamisega, võttes arvesse määruse (EL) 2021/23 artikleid 4, 8 ja 80. Sellega seoses tagab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, et vaatlejate osalemise tingimused ei ole soodsamad kui kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele kehtestatud tingimused; |
| --- | --- |

f)

kriisilahenduse kolleegiumis vaatlejana osalemise tingimused, sealhulgas nende osalus kriisilahenduse kolleegiumi dialoogides ja tegevuses, samuti vaatlejate õigused ja kohustused seoses teabe vahetamisega, võttes arvesse määruse (EL) 2021/23 artikleid 4, 8 ja 80. Sellega seoses tagab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, et vaatlejate osalemise tingimused ei ole soodsamad kui kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele kehtestatud tingimused;

| g) | igapäevase, aga ka hädaolukorras toimuva teabevahetuse, koostöö ja koordineerimise kord, nagu korrapärased keskse vastaspoole organisatsioonilise struktuuri ja majandustegevuse ülevaated, muu hulgas tema osutatavad teenused, tema kliiritavad tooted, varaklassid ja tehingute liigid, temaga seoseid omavad kesksed vastaspooled, kauplemiskohad, maksesüsteemid, väärtpaberite keskdepositooriumid ja väärtpaberiarveldussüsteemid ning kesksele vastaspoolele teadaolevate otseste ja oluliste kaudsete osaliste geograafiline jaotus; |
| --- | --- |

g)

igapäevase, aga ka hädaolukorras toimuva teabevahetuse, koostöö ja koordineerimise kord, nagu korrapärased keskse vastaspoole organisatsioonilise struktuuri ja majandustegevuse ülevaated, muu hulgas tema osutatavad teenused, tema kliiritavad tooted, varaklassid ja tehingute liigid, temaga seoseid omavad kesksed vastaspooled, kauplemiskohad, maksesüsteemid, väärtpaberite keskdepositooriumid ja väärtpaberiarveldussüsteemid ning kesksele vastaspoolele teadaolevate otseste ja oluliste kaudsete osaliste geograafiline jaotus;

| h) | ühisotsuste vastuvõtmise menetlus niivõrd, kui see ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2021/23, ja menetlused ühisele seisukohale jõudmiseks juhul, kui ei ole nõutav ühisotsus, kuid kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus peab nimetatud ühist seisukohta kriisilahenduse kolleegiumis või mõnes selle komitees vajalikuks; |
| --- | --- |

h)

ühisotsuste vastuvõtmise menetlus niivõrd, kui see ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2021/23, ja menetlused ühisele seisukohale jõudmiseks juhul, kui ei ole nõutav ühisotsus, kuid kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus peab nimetatud ühist seisukohta kriisilahenduse kolleegiumis või mõnes selle komitees vajalikuks;

| i) | konfidentsiaalse ja mittekonfidentsiaalse teabe vahetamise korra kirjeldus vastavalt artiklis 8 sätestatule, sealhulgas sellise teabevahetuse asjaomane ulatus ja sagedus ning kasutatavad sidekanalid, võttes arvesse määruse (EL) 2021/23 artikleid 8, 73 ja 80 ning keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse rolli teabe kogumise ning selle kolleegiumi liikmete ja – vajaduse korral – vaatlejate hulgas levitamise koordinaatorina; |
| --- | --- |

i)

konfidentsiaalse ja mittekonfidentsiaalse teabe vahetamise korra kirjeldus vastavalt artiklis 8 sätestatule, sealhulgas sellise teabevahetuse asjaomane ulatus ja sagedus ning kasutatavad sidekanalid, võttes arvesse määruse (EL) 2021/23 artikleid 8, 73 ja 80 ning keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse rolli teabe kogumise ning selle kolleegiumi liikmete ja – vajaduse korral – vaatlejate hulgas levitamise koordinaatorina;

| j) | sellise asjakohase teabe kirjeldus, mida tuleb kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejatega jagada, eelkõige seoses kriisilahenduse kavandamise, kriisilahenduskõlblikkuse hindamise ja määruse (EL) 2021/23 artiklis 4 osutatud muude ülesannetega, võttes arvesse ka nimetatud määruse artikleid 8, 73 ja 80 ning keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse rolli; |
| --- | --- |

j)

sellise asjakohase teabe kirjeldus, mida tuleb kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejatega jagada, eelkõige seoses kriisilahenduse kavandamise, kriisilahenduskõlblikkuse hindamise ja määruse (EL) 2021/23 artiklis 4 osutatud muude ülesannetega, võttes arvesse ka nimetatud määruse artikleid 8, 73 ja 80 ning keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse rolli;

| k) | konfidentsiaalse teabe käsitlemise kord, võttes arvesse määruse (EL) 2021/23 artikleid 8, 73 ja 80; |
| --- | --- |

k)

konfidentsiaalse teabe käsitlemise kord, võttes arvesse määruse (EL) 2021/23 artikleid 8, 73 ja 80;

| l) | artiklis 7 osutatud korrapäraste ja erakorraliste koosolekute kokkukutsumise ja pidamise menetlused; |
| --- | --- |

l)

artiklis 7 osutatud korrapäraste ja erakorraliste koosolekute kokkukutsumise ja pidamise menetlused;

| m) | kriisilahenduse kolleegiumi ja määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 24 osutatud järelevalvekolleegiumi vahelise suhtluse kord, sealhulgas kriisilahenduse kolleegiumi liikmete sisendite koordineerimine ja selliste sisendite edastamine kõnealusele järelevalvekolleegiumile, kui see on vajalik neil kõnealuse määruse kohaselt olevate ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

m)

kriisilahenduse kolleegiumi ja määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 24 osutatud järelevalvekolleegiumi vahelise suhtluse kord, sealhulgas kriisilahenduse kolleegiumi liikmete sisendite koordineerimine ja selliste sisendite edastamine kõnealusele järelevalvekolleegiumile, kui see on vajalik neil kõnealuse määruse kohaselt olevate ülesannete täitmiseks;

| n) | käesoleva määruse artiklis 9 osutatud suhtluse põhimõtetega seotud menetlused; |
| --- | --- |

n)

käesoleva määruse artiklis 9 osutatud suhtluse põhimõtetega seotud menetlused;

| o) | mis tahes muu kokkulepe, mis puudutab kriisilahenduse kolleegiumi toimimist; |
| --- | --- |

o)

mis tahes muu kokkulepe, mis puudutab kriisilahenduse kolleegiumi toimimist;

| p) | mis tahes sätted muutmise ja lõpetamise korra kohta. |
| --- | --- |

p)

mis tahes sätted muutmise ja lõpetamise korra kohta.

Artikkel 6

Kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste kehtestamine ja ajakohastamine

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus koostab vastavalt käesoleva määruse artiklile 5 ettepaneku kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste kohta.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab oma ettepaneku tutvumiseks kolleegiumile ning kutsub liikmeid üles avaldama selle kohta arvamust ja kehtestab arvamuste esitamise tähtaja.

3.   Juhul kui lõikes 2 kriisilahenduse kolleegiumi liikmed tähtaja jooksul arvamusi ei esita, võtab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kirjaliku korra ja menetlused kriisilahenduse kolleegiumis vastu.

Juhul kui kriisilahenduse kolleegiumi liikmed esitavad kooskõlas lõikega 2 kirjaliku korra ja menetluste ettepaneku kohta arvamusi, esitavad nad kõnealused arvamused koos kommentaaride ja ettepanekute põhjaliku selgitustega keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele tähtaja jooksul.

4.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus võtab kriisilahenduse kolleegiumi liikmete arvamusi arvesse ja põhjendab oma otsust, kui ta nimetatud arvamusi arvesse ei võta; seejärel võtab ta kirjaliku korra ja menetlused vastu.

5.   Kui kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetluste koostamine on lõplikult vormistatud, edastab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus need kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele.

6.   Vähemalt kord aastas ja pärast iga olulist muudatust kriisilahenduse kolleegiumi koosseisus vaatab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kriisilahenduse kolleegiumi toimimise kirjaliku korra ja menetlused läbi ja ajakohastab neid.

7.   Kriisilahenduse kolleegiumi toimimisega seotud kirjaliku korra ja menetluste ajakohastamisel järgivad keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ja kolleegiumi muud liikmed lõigetes 1–6 sätestatud menetlust.

8.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud kirjalik kord ja menetlused on siduvad kõigi kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate suhtes.

Artikkel 7

Kolleegiumi koosolekud ja muu tegevus

1.   Kriisilahenduse kolleegium kutsub kokku vähemalt ühe koosoleku aastas. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus võib kriisilahenduse kolleegiumi kõigi liikmete nõusolekul ja keskse vastaspoole eripära arvestades suurendada kriisilahenduse kolleegiumi koosolekute toimumise sagedust, võttes arvesse keskse vastaspoole suurust, laadi, ulatust ja keerukust, keskse vastaspoole süsteemset olulisust eri jurisdiktsioonide ja vääringute seisukohast, keskse vastaspoole tegevuse võimalikku mõju, väliseid asjaolusid ja kriisilahenduse kolleegiumi liikmete võimalikke taotlusi.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus korraldab kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate vahelisi erakorralisi koosolekuid või muus vormis tegevust, eriti juhul kui vajalik on kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate vaheline dialoog.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus valmistab ette kavandatud koosolekute ja muu tegevuse päevakorra ja eesmärgid. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab päevakorra kavandi enne koosolekut kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele ning kutsub neid üles seda täiendama ja sellesse punkte lisama, järgides kindlaksmääratud ajakava.

4.   Kõik kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad tagavad, et kriisilahenduse kolleegiumi koosoleku ja muu tegevuse eesmärkidega arvestades osalevad kriisilahenduse kolleegiumi koosolekutel ja muus tegevuses nende vastavate institutsioonide sobilikud esindajad. Nimetatud liikmed ja vaatlejad peavad samuti tagama, et nimetatud esindajatel on volitused võtta oma asutuste nimel võimalikus suures ulatuses kohustus täita nimetatud koosolekutel või muu tegevuse käigus tehtud otsuseid.

5.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus tagab, et asjaomased dokumendid edastatakse osalejatele vähemalt viis tööpäeva enne kriisilahenduse kolleegiumi konkreetset koosolekut või tegevust või vastavalt mis tahes muule ajakavale, milles kriisilahenduse kolleegium on kokku leppinud. Kriisilahenduse kolleegiumi koosolekute või muu tegevuse tulemused ja otsused jäädvustatakse kirjalikult ning keskse vastaspoole kriisilahendusasutus tagab, et need edastatakse kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele niivõrd, kui see on asjakohane nende koosolekul osalemise seisukohast, ja 15 tööpäeva jooksul pärast koosolekut või tegevust või vastavalt mis tahes muule ajakavale, milles kriisilahenduse kolleegium on kokku leppinud.

Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus tagab vähemalt selle, et:

| a) | iga-aastastel kriisilahenduse kolleegiumi koosolekutel tehakse otsus keskse vastaspoole eelmise kriisilahendustsükli kriisilahenduse kava kohta ja arutatakse edusamme, mida on tehtud keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse saavutamisel; |
| --- | --- |

a)

iga-aastastel kriisilahenduse kolleegiumi koosolekutel tehakse otsus keskse vastaspoole eelmise kriisilahendustsükli kriisilahenduse kava kohta ja arutatakse edusamme, mida on tehtud keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse saavutamisel;

| b) | kriisilahenduse kolleegiumi koosolekud või tegevus on tulemuslikud, tagades samal ajal kõigi kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate täieliku kurssiviimise kriisilahenduse kolleegiumi tegevusega, mis on nende seisukohast oluline; |
| --- | --- |

b)

kriisilahenduse kolleegiumi koosolekud või tegevus on tulemuslikud, tagades samal ajal kõigi kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate täieliku kurssiviimise kriisilahenduse kolleegiumi tegevusega, mis on nende seisukohast oluline;

| c) | kriisilahenduse kolleegiumi tegevust hinnatakse korrapäraselt ja kui kriisilahenduse kolleegium ei tegutse tõhusalt, võetakse parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

c)

kriisilahenduse kolleegiumi tegevust hinnatakse korrapäraselt ja kui kriisilahenduse kolleegium ei tegutse tõhusalt, võetakse parandusmeetmeid.

6.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus tegutseb keskse kontaktpunktina kõigis kriisilahenduse kolleegiumi töö praktilise korraldusega seotud küsimustes.

Artikkel 8

Teabevahetus

1.   Nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/23 artiklitega 8, 73 ja 80, peavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ning kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad tagama, et nad vahetavad üksteisega kogu olulist, kriisilahenduse kolleegiumi tegevuse seisukohast asjakohast ja mis tahes allikast saadud teavet.

2.   Lõikes 1 osutatud oluline teave peab olema asjakohane ja täpne ning seda tuleb vahetada kiiresti.

3.   Nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/23 artiklitega 8, 73 ja 80, vahetavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ja määruse (EL) 2021/23 artikli 2 lõikes 7 osutatud pädev asutus omavahel kogu vajalikku teavet selle tagamiseks, et mõlemad kolleegiumid täidavad oma rolli vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 ja määruse (EL) 2021/23 artikli 4 sätetele.

4.   Kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus saab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet, edastab ta selle kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/23 artiklitega 8, 73 ja 80.

5.   Kui kriisilahenduse kolleegiumil on komiteed, viib keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kolleegiumi kõik liikmed kiiresti täielikult kurssi nimetatud komisjonides astutud sammude või võetud meetmetega.

6.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, võib kriisilahenduse kolleegium kasutada lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe vahetamiseks oma liikmete ja vaatlejatega ükskõik milliseid sidevahendeid. Konfidentsiaalset ja tundlikku teavet vahetatakse võimalikult suures ulatuses turvalisi vahendeid kasutades. Avalikult kättesaadava teabe korral piisab sellest, kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab viited sellisele teabele.

7.   Kui kriisilahenduse kolleegiumil on olemas turvaline veebisait, kasutatakse seda peamise suhtlusvahendina.

8.   Käesolev määrus ei mõjuta keskse vastaspoole pädeva asutuse või keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse volitusi koguda teavet.

Artikkel 9

Suhtluse põhimõtted

Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus on asutus, kes vastutab suhtluse eest keskse vastaspoolega ning määruse (EL) 2021/23 artikli 2 lõikes 7 osutatud pädeva asutusega, kui tegu on muu asutuse kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutusega.

Artikkel 10

Väljapoole suunatud kommunikatsioon

Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab kriisilahenduse kolleegiumile võimalikult suures ulatuses vähemalt järgmise:

| a) | väljapoole suunatud kommunikatsiooni koordineerimine ja avalikud pöördumised tegevuse jätkuvuse olukorras, kui keskset vastaspoolt käsitatakse maksejõuetuna või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävana vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 22 lõikele 3; |
| --- | --- |

a)

väljapoole suunatud kommunikatsiooni koordineerimine ja avalikud pöördumised tegevuse jätkuvuse olukorras, kui keskset vastaspoolt käsitatakse maksejõuetuna või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävana vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 22 lõikele 3;

| b) | see, millise taseme teavet avaldatakse. |
| --- | --- |

b)

see, millise taseme teavet avaldatakse.

Artikkel 11

Eriolukorrad

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kehtestab töökorra kriisilahenduse kolleegiumi toimimiseks hädaolukorras, eelkõige süsteemses hädaolukorras, mis võib ohustada keskse vastaspoole elujõulisust, ning katsetab seda korrapäraselt ja vähemalt kord aastas.

2.   Lõikes 1 osutatud töökord hõlmab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kasutatavad turvalised sidevahendid; |
| --- | --- |

a)

kasutatavad turvalised sidevahendid;

| b) | vahetatav teave; |
| --- | --- |

b)

vahetatav teave;

| c) | isikud, kellega tuleb ühendust võtta; |
| --- | --- |

c)

isikud, kellega tuleb ühendust võtta;

| d) | suhtluskord, mida asjaomased kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad peavad järgima. |
| --- | --- |

d)

suhtluskord, mida asjaomased kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad peavad järgima.

2. PEATÜKK

ÜHISOTSUSED KRIISILAHENDUSE KAVANDAMISE JA KRIISILAHENDUSKÕLBLIKKUSE KOHTA

1. JAGU

Kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitlevate ühisotsuste tegemise protsess

Artikkel 12

Kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitlevate ühisotsuste tegemise protsessi etappide kavandamine

1.   Enne määruse (EL) 2021/23 artikli 14 lõike 2 kohast kriisilahenduse kava käsitleva ühisotsuse tegemise protsessi alustamist lepivad kriisilahenduse kolleegiumi liikmed kokku selle protsessi käigus läbitavate etappide ajakavas (edaspidi „kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava“).

Juhul kui kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakavas ei suudeta kokkuleppele jõuda, määrab ajakava kindlaks keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, olles eelnevalt arvesse võtnud kriisilahenduse kolleegiumi liikmete väljendatud seisukohti ja reservatsioone.

2.   Kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ajakohastavad kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava vähemalt kord aastas ja kava peab sisaldama kõiki järgmisi etappe, mis tuleb läbida järjekorras, milles kriisilahenduse kolleegium on kokku leppinud või mille on vastavalt lõike 1 teisele lõigule kindlaks määranud keskse vastaspoole kriisilahendusasutus:

| a) | kriisilahenduse kolleegiumis peetav keskse vastaspoole kriisilahenduse strateegia teemaline sissejuhatav dialoog, millega valmistatakse ette ühisotsust kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta; |
| --- | --- |

a)

kriisilahenduse kolleegiumis peetav keskse vastaspoole kriisilahenduse strateegia teemaline sissejuhatav dialoog, millega valmistatakse ette ühisotsust kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta;

| b) | taotlus kesksele vastaspoolele esitada teave, mis on vajalik kriisilahenduse kava koostamiseks vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 12 ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu koostamiseks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 15; |
| --- | --- |

b)

taotlus kesksele vastaspoolele esitada teave, mis on vajalik kriisilahenduse kava koostamiseks vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 12 ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu koostamiseks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 15;

| c) | keskne vastaspool esitab punktis b nõutud teabe otse keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele; |
| --- | --- |

c)

keskne vastaspool esitab punktis b nõutud teabe otse keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele;

| d) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab keskselt vastaspoolelt saadud teabe kriisilahenduse kolleegiumile ja teatab tähtaja, mille jooksul tuleb vastata võimalikele täiendavatele teabenõuetele; |
| --- | --- |

d)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab keskselt vastaspoolelt saadud teabe kriisilahenduse kolleegiumile ja teatab tähtaja, mille jooksul tuleb vastata võimalikele täiendavatele teabenõuetele;

| e) | kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad esitavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele oma panuse keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu väljatöötamisse; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad esitavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele oma panuse keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu väljatöötamisse;

| f) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutus esitab kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti; |
| --- | --- |

f)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutus esitab kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti;

| g) | kriisilahenduse kolleegiumi liikmed esitavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele võimalikud märkused kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti kohta; |
| --- | --- |

g)

kriisilahenduse kolleegiumi liikmed esitavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele võimalikud märkused kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti kohta;

| h) | arutelu keskse vastaspoolega kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu projekti teemal, kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus seda asjakohaseks peab; |
| --- | --- |

h)

arutelu keskse vastaspoolega kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu projekti teemal, kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus seda asjakohaseks peab;

| i) | kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu projekti teemaline dialoog; |
| --- | --- |

i)

kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu projekti teemaline dialoog;

| j) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutus jagab kriisilahenduse kava kohta käiva ühisotsuse projekti kriisilahenduse kolleegiumiga; |
| --- | --- |

j)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutus jagab kriisilahenduse kava kohta käiva ühisotsuse projekti kriisilahenduse kolleegiumiga;

| k) | kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse projekti teemaline dialoog, kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus seda asjakohaseks peab; |
| --- | --- |

k)

kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse projekti teemaline dialoog, kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus seda asjakohaseks peab;

| l) | kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta tehakse ühisotsus; |
| --- | --- |

l)

kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta tehakse ühisotsus;

| m) | kesksele vastaspoolele esitatakse ühisotsuse järeldused koos kriisilahenduse kava põhielementide kokkuvõttega. |
| --- | --- |

m)

kesksele vastaspoolele esitatakse ühisotsuse järeldused koos kriisilahenduse kava põhielementide kokkuvõttega.

3.   Kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakavas tuleb:

| a) | kajastada ühisotsuse tegemise protsessi iga etapi ulatust ja keerukust; |
| --- | --- |

a)

kajastada ühisotsuse tegemise protsessi iga etapi ulatust ja keerukust;

| b) | võtta arvesse muude selliste ühisotsuste ajakava, mille kriisilahenduse kolleegium peab tegema; |
| --- | --- |

b)

võtta arvesse muude selliste ühisotsuste ajakava, mille kriisilahenduse kolleegium peab tegema;

| c) | võtta võimaluste piires arvesse muude selliste ühisotsuste ajakava, mille asjaomane järelevalvekolleegium peab tegema, eelkõige määruse (EL) 2021/23 artiklit 10 kohast finantsseisundi taastamise kava läbivaatamist ja hindamist käsitleva ühisotsuse ajakava. |
| --- | --- |

c)

võtta võimaluste piires arvesse muude selliste ühisotsuste ajakava, mille asjaomane järelevalvekolleegium peab tegema, eelkõige määruse (EL) 2021/23 artiklit 10 kohast finantsseisundi taastamise kava läbivaatamist ja hindamist käsitleva ühisotsuse ajakava.

Artikkel 13

Kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava elemendid

1.   Kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava koostamisel võtavad sellega seotud asutused (või keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, kui ta tegutseb üksinda) arvesse määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõiget 2, milles käsitletakse vajadust samaaegselt hinnata kriisilahenduskõlblikkust ja peatada protsess oluliste takistuste vähendamiseks, ning tagavad, et kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakavaga ette nähtud asjaomaseid tähtaegu kohandatakse vastavalt.

2.   Kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava kindlaksmääramisel võtab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus arvesse vaatlejate osalemistingimusi, mis on kehtestatud määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõike 4 ja artikli 5 kohases kriisilahenduse kolleegiumi kirjalikus korras ja menetlustes.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab kesksele vastaspoolele kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava järgmised punktid:

| a) | hinnanguline kuupäev, mil eeldatavasti esitatakse taotlus kriisilahenduse kava koostamiseks ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamiseks vajaliku teabe saamiseks kooskõlas käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktiga b, ning käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punkti c kohase teabe esitamise tähtaeg; |
| --- | --- |

a)

hinnanguline kuupäev, mil eeldatavasti esitatakse taotlus kriisilahenduse kava koostamiseks ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamiseks vajaliku teabe saamiseks kooskõlas käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktiga b, ning käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punkti c kohase teabe esitamise tähtaeg;

| b) | käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktis h osutatud arutelu korraldamise hinnanguline kuupäev, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktis h osutatud arutelu korraldamise hinnanguline kuupäev, kui see on asjakohane;

| c) | käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punkti m kohase teate esitamise hinnanguline kuupäev. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punkti m kohase teate esitamise hinnanguline kuupäev.

Artikkel 14

Kriisilahendusstrateegia teemaline sissejuhatav dialoog

Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus korraldab asjassepuutuvate kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejatega sissejuhatava dialoogi, et teha kõik järgmine:

| a) | arutada keskse vastaspoole kriisilahenduse strateegiat käsitlevat esialgset ettepanekut; |
| --- | --- |

a)

arutada keskse vastaspoole kriisilahenduse strateegiat käsitlevat esialgset ettepanekut;

| b) | kontrollida, kas kriisilahendusasutustele on juba kättesaadav kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu väljatöötamiseks vajalik teave, ning jagada seda teavet kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 14; |
| --- | --- |

b)

kontrollida, kas kriisilahendusasutustele on juba kättesaadav kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu väljatöötamiseks vajalik teave, ning jagada seda teavet kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 14;

| c) | määrata kindlaks, millist lisateavet tuleb keskselt vastaspoolelt nõuda; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks, millist lisateavet tuleb keskselt vastaspoolelt nõuda;

| d) | jõuda kokkuleppele panuse suhtes, mida keskse vastaspoole kriisilahendusasutus vajab asjaomastelt asutustelt (sõltumata sellest, kas tegu on kriisilahendusasutuste või muude asutustega) kriisilahenduse kava väljatöötamiseks ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu koostamiseks. |
| --- | --- |

d)

jõuda kokkuleppele panuse suhtes, mida keskse vastaspoole kriisilahendusasutus vajab asjaomastelt asutustelt (sõltumata sellest, kas tegu on kriisilahendusasutuste või muude asutustega) kriisilahenduse kava väljatöötamiseks ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu koostamiseks.

Artikkel 15

Keskse vastaspoole esitatav teave

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus nõuab keskselt vastaspoolelt kogu vajalikku teavet kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 13, võttes arvesse käesoleva määruse artikliga 14 ette nähtud dialoogi tulemusi.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus annab kesksele vastaspoolele selgelt teada, millise tähtaja jooksul ta peab nimetatud teabe esitama.

3.   Keskne vastaspool esitab keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nõutud teabe õigel ajal, kuid mitte hiljem kui lõike 2 kohastelt kehtestatud tähtpäevaks.

Artikkel 16

Teabe edastamine kriisilahendusasutuse poolt

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab käesoleva määruse artikli 15 kohaselt saadud ja artikli 8 kohase teabe põhjendamatu viivituseta kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja kutsub neid üles kommenteerima seda, kas kindla ajavahemiku jooksul on nõutav lisateave.

2.   Iga teavet saav asutus võib käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul taotleda keskse vastaspoole kriisilahendusasutuselt lisateavet, kui teavet saav asutus leiab, et lisateave on oluline keskse vastaspoole kriisilahenduse kava väljatöötamise ja sellest kinnipidamise või kriisilahenduskõlblikkuse hindamise seisukohast. Sellisel juhul kohaldatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 15 asjakohaseid sätteid.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse poolt lõikes 2 osutatud kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele teabe edastamist ei käsitata lõpetatuna seni, kuni nii algne kui ka hilisem teave on tegelikult edastatud.

4.   Käesoleva artikli lõiget 3 arvesse võttes teatab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kriisilahenduse kolleegiumile sellise neljakuulise ajavahemiku alguskuupäeva, mille jooksul tuleb teha ühisotsus kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise kohta vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 14 lõikele 2.

5.   Kriisilahenduse kolleegiumi liikmed vahetavad lisateavet, et hõlbustada kriisilahenduse kava koostamist ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist, eeldusel et järgitakse määruse (EL) 2021/23 artiklites 8, 73 ja 80 sätestatud konfidentsiaalsusnõudeid.

Artikkel 17

Kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti väljatöötamine ja jagamine

1.   Kõik kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad esitavad keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele oma panuse kriisilahenduse kavasse ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamisse õigel ajal ja igal juhul sellise tähtaja jooksul, mis on käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punkti e kohaselt kindlaks määratud kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakavas.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus töötab vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 12 välja kriisilahenduse kava projekti, võttes arvesse kõiki asjaomaste kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate esitatud panuseid.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus jagab lõikes 1 osutatud panuseid, kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejatega õigel ajal, kuid igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktis j kindlaks määratud tähtpäevaks.

Artikkel 18

Arutelud keskse vastaspoolega

Kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus korraldab keskse vastaspoolega arutelu kriisilahenduse kava projekti kesksetel teemadel, tuginedes keskselt vastaspoolelt kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõikega 8 saadud arvamusele, ja keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse hindamise teemal vastavalt käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktile h, teeb ta seda õigel ajal ja igal juhul tähtaegade jooksul, mis on seatud kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava asjaomases etapis. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab kriisilahenduse kolleegiumile kõigist märkustest, mille keskne vastaspool on kõnealuse konsulteerimise käigus esitanud kriisilahenduse kava kesksete elementide, sealhulgas kriisilahenduskõlblikkuse hindamise kohta.

Artikkel 19

Kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti teemaline dialoog

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus korraldab kriisilahenduse kolleegiumi liikmetega dialoogi kriisilahenduse kava projekti ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projekti teemal kiiresti kooskõlas käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 punktiga i, kuid mitte hiljem kui tähtaegade jooksul, mis on seotud kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakava asjaomases etapis.

Kui keskne vastaspool kuulub konsolideerimisgruppi, millesse kuulub veel mõni keskne vastaspool, korraldavad kesksete vastaspoolte kriisilahendusasutused omavahelise arutelu kriisilahenduse kava projektide ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise projektide teemal.

2.   Lõikes 1 osutatud dialoogi põhjal vormistab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus vastava keskse vastaspoole kriisilahenduse kava lõplikult ja viib lõpule kriisilahenduskõlblikkuse hindamise.

3.   Kui tuvastatakse kriisilahenduskõlblikkust piiravad olulised takistused, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 24 lõiget 1.

Artikkel 20

Kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse koostamine

Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus koostab keskse vastaspoole kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse projekti. Ühisotsuse projektis esitatakse kõik järgmine:

| a) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse ja kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes teevad ühisotsuse keskse vastaspoole kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse ja kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes teevad ühisotsuse keskse vastaspoole kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta;

| b) | nende vaatlejate nimed, kes osalesid vastavalt vaatlejate osalemistingimustele, mis on kehtestatud käesoleva määruse artiklis 5 osutatud kirjalikus korras ja menetlustes; |
| --- | --- |

b)

nende vaatlejate nimed, kes osalesid vastavalt vaatlejate osalemistingimustele, mis on kehtestatud käesoleva määruse artiklis 5 osutatud kirjalikus korras ja menetlustes;

| c) | selliste asutuste seisukohtade kokkuvõte, kellega konsulteeriti kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse tegemise protsessi käigus; |
| --- | --- |

c)

selliste asutuste seisukohtade kokkuvõte, kellega konsulteeriti kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse tegemise protsessi käigus;

| d) | viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega; |
| --- | --- |

d)

viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega;

| e) | kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse ja selle võimalike oluliste uuenduste vastuvõtmise kuupäev; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse ja selle võimalike oluliste uuenduste vastuvõtmise kuupäev;

| f) | kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamine, mille kohta ühisotsus tehakse, sh kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamise või kõrvaldamise meetmed kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artiklitega 15 ja 16. Kui kesksel vastaspoolel on kõnealuste meetmete rakendamine pooleli, tuleb lisaks sellele esitada nende meetmete rakendamise ajakava. |
| --- | --- |

f)

kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamine, mille kohta ühisotsus tehakse, sh kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamise või kõrvaldamise meetmed kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artiklitega 15 ja 16. Kui kesksel vastaspoolel on kõnealuste meetmete rakendamine pooleli, tuleb lisaks sellele esitada nende meetmete rakendamise ajakava.

Artikkel 21

Kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse tegemine

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus saadab kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse projekti kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele põhjendamatu viivituseta, määrates tähtaja, mille jooksul kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmed annavad kõnealusele ühisotsusele vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõikele 6 oma kirjaliku nõusoleku.

2.   Ühisotsuse projekti kättesaamisel esitavad need kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmed, kes ei ole eriarvamusel, oma kirjaliku nõusoleku keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele lõike 1 kohaselt määratud tähtaja jooksul.

3.   Lõplik ühisotsus koosneb vastavalt käesoleva määruse artiklile 20 koostatud dokumendist ühisotsuse kohta, käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kirjalikest nõusolekutest ja keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nõusolekust.

4.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele.

Artikkel 22

Kriisilahenduse kava käsitleva ühisotsuse ja kava kokkuvõtte edastamine kesksele vastaspoolele

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab kriisilahenduse kava käsitleva ühisotsuse ja kava põhielementide (sealhulgas kriisilahenduskõlblikkuse hinnang) kokkuvõtte keskse vastaspoole juhtorganile kiiresti ja igal juhul tähtaja jooksul, mis on seatud kriisilahenduse kava ühisotsuse ajakavas.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele nimetatud teabe saatmisest.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus selgitab kesksele vastaspoolele kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse põhielemente.

Artikkel 23

Protsess kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse puudumise korral

Kui kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ei ole teinud ühisotsust nelja kuu jooksul pärast kriisilahenduse kava edastamist vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 14 lõikele 2, teeb keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu kohta otsuse, mis saadetakse kirjalikult ja põhjendamatu viivituseta kriisilahenduse kolleegiumile dokumendis, mis peab sisaldama kõike järgmist:

| a) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nimi; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nimi;

| b) | keskse vastaspoole nimi; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole nimi;

| c) | viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud otsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega; |
| --- | --- |

c)

viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud otsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega;

| d) | otsuse kuupäev; |
| --- | --- |

d)

otsuse kuupäev;

| e) | kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnang, mille kohta otsus tehakse, sh kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamise või kõrvaldamise meetmed kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artiklitega 15 ja 16. Kui kesksel vastaspoolel on kõnealuste meetmete rakendamine pooleli, tuleb lisaks sellele esitada nende meetmete rakendamise ajakava; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hinnang, mille kohta otsus tehakse, sh kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamise või kõrvaldamise meetmed kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artiklitega 15 ja 16. Kui kesksel vastaspoolel on kõnealuste meetmete rakendamine pooleli, tuleb lisaks sellele esitada nende meetmete rakendamise ajakava;

| f) | kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes osalesid kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse tegemise protsessis, ning nende liikmete esitatud seisukohtade kokkuvõte ja teave eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimuste kohta; |
| --- | --- |

f)

kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes osalesid kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse tegemise protsessis, ning nende liikmete esitatud seisukohtade kokkuvõte ja teave eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimuste kohta;

| g) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse kommentaarid kriisilahenduse kolleegiumi liikmete väljendatud seisukohtade juurde, eriti mis puudutab eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimusi ja asjaolu, et kõigil kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmetel on vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19 võimalik pöörduda nimetatud küsimustes ESMA poole. |
| --- | --- |

g)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse kommentaarid kriisilahenduse kolleegiumi liikmete väljendatud seisukohtade juurde, eriti mis puudutab eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimusi ja asjaolu, et kõigil kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmetel on vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19 võimalik pöörduda nimetatud küsimustes ESMA poole.

2. JAGU

Ühisotsused, mis käsitlevad kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid

Artikkel 24

Kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamist käsitleva ühisotsuse tegemise protsessi peatamine

1.   Kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus tuvastab koostöös kriisilahenduse kolleegiumiga kriisilahenduskõlblikkust pärssivaid olulisi tegureid või nõustub kriisilahenduse kolleegiumi mõne sellise liikme või vaatleja arvamusega tuvastatud takistuste kohta, kellega konsulteeriti seoses kriisilahenduse kava ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamisega, esitab ta kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 1 aruande kriisilahenduse kolleegiumile ja vaatlejatele. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus annab sellega märku nimetatud määruse artikli 16 lõike 2 kohasest ühisotsuse protsessi peatamisest.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus alustab kriisilahenduse kava kohta käiva ühisotsuse tegemise protsessi (sealhulgas koostab uuesti kriisilahenduskõlblikkuse hinnangu) uuesti pärast seda, kui lõpule on viidud määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõigetes 3 ja 4 osutatud protsess ühisotsuse tegemiseks selliste meetmete kohta kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste teguritega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks, mille on vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikele 3 välja pakkunud keskne vastaspool, või kriisilahendusasutuselt pärinevate alternatiivsete meetmete kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikele 4.

Artikkel 25

Kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitleva ühisotsuse tegemise protsessi etappide kavandamine

1.   Enne kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetava meetmeid käsitleva ühisotsuse tegemise protsessi alustamist vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõigetele 2, 3 ja 4 lepivad kriisilahenduse kolleegiumi liikmed kokku selle protsessi etappide ajakavas (edaspidi „oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakava“).

Juhul kui oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakavas ei suudeta kokkuleppele jõuda, määrab ajakava kindlaks keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, olles eelnevalt arvesse võtnud kriisilahenduse kolleegiumi liikmete väljendatud seisukohti ja kõiki reservatsioone.

2.   Oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakava peab sisaldama järgmisi etappe:

| a) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutus koostab kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 1 ning keskse vastaspoole pädev asutusega konsulteerides tuvastatud oluliste takistuste aruande ja jagab seda; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutus koostab kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 1 ning keskse vastaspoole pädev asutusega konsulteerides tuvastatud oluliste takistuste aruande ja jagab seda;

| b) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutus esitab kesksele vastaspoolele ja kriisilahenduse kolleegiumile määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 1 kohase aruande; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutus esitab kesksele vastaspoolele ja kriisilahenduse kolleegiumile määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 1 kohase aruande;

| c) | kuupäev, mil keskne vastaspool esitab keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 3 oma tähelepanekud ja alternatiivsed meetmed (nende olemasolul) oluliste takistuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

kuupäev, mil keskne vastaspool esitab keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 3 oma tähelepanekud ja alternatiivsed meetmed (nende olemasolul) oluliste takistuste kõrvaldamiseks;

| d) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse ning kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate dialoog kõigi asjakohaste tähelepanekute või keskse vastaspoole poolt määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 3 kohaselt välja pakutud alternatiivsete meetmete teemal; |
| --- | --- |

d)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse ning kriisilahenduse kolleegiumi liikmete ja vaatlejate dialoog kõigi asjakohaste tähelepanekute või keskse vastaspoole poolt määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 3 kohaselt välja pakutud alternatiivsete meetmete teemal;

| e) | kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste projektide koostamine määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste projektide koostamine määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt;

| f) | kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste lõplik vormistamine määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt; |
| --- | --- |

f)

kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste lõplik vormistamine määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt;

| g) | kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste edastamine kesksele vastaspoolele määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt; |
| --- | --- |

g)

kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste edastamine kesksele vastaspoolele määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt;

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus vaatab oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakava läbi ja ajakohastab seda, et kajastada ühisotsuse tegemise protsessi pikendamist juhul, kui keskne vastaspool esitab tähelepanekuid ja pakub määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 3 kohaselt välja alternatiivseid meetmeid kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamiseks või kõrvaldamiseks.

4.   Oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakava kindlaksmääramisel võtab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus arvesse vaatlejate osalemistingimusi, mis on esitatud kriisilahenduse kolleegiumi kirjalikus korras ja menetlustes ning määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõikes 4.

5.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab kesksele vastaspoolele oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakava need punktid, millega nähakse ette keskse vastaspoole osalus.

Artikkel 26

Konsulteerimine ja aruande esitamine kesksele vastaspoolele

1.   Vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikele 1 koostab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste tegurite aruande projekti ning edastab selle keskse vastaspoole pädevale asutusele ja ESMA-le.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus võtab aruande lõplikul vormistamisel arvesse aruande projekti kohta saadud märkusi ja seisukohti.

3.   Kui aruanne on lõplikult vormistatud, esitatakse see kesksele vastaspoolele ja kriisilahenduse kolleegiumile.

4.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab kriisilahenduse kolleegiumile kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 3 sellise neljakuulise ajavahemiku algusest, mille jooksul keskne vastaspool esitab ettepanekud meetmete kohta kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste teguritega tegelemiseks.

Artikkel 27

Keskse vastaspoole tähelepanekute esitamine ja ametiasutustega konsulteerimine

1.   Kui keskne vastaspool pakub keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikega 3 nelja kuu jooksul pärast aruande saamist alternatiivseid meetmeid kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste kõrvaldamiseks, edastab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus need meetmed kolleegiumi muudele liikmetele ja vaatlejatele põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kümne tööpäeva jooksul.

2.   Kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus jagab keskse vastaspoole esitatud meetmeid, seab ta kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele märkuste esitamiseks tähtaja.

3.   Kui asutused ei esita oma märkusi lõike 2 kohase tähtaja jooksul, eeldab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, et neil ei ole keskse vastaspoole esitatud alternatiivsete meetmete kohta märkusi, ning jätkab tegutsemist sellele vastavalt.

4.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus jagab põhjendamatu viivituseta iga kriisilahenduse kolleegiumi liikme esitatud kommentaare kõigi teiste kriisilahenduse kolleegiumi liikmetega ja arutab nendega väljapakutud meetmeid, mille keskne vastaspool on esitanud kriisilahenduskõlblikkust pärssivate meetmetega tegelemiseks.

5.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ja kriisilahenduse kolleegiumi liikmed arutavad ja arvestavad väljapakutud meetmete võimalikku mõju kesksele vastaspoolele, kõigile liikmesriikidele, kus keskne vastaspool tegutseb, ja liidule tervikuna.

Artikkel 28

Kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste koostamine

1.   Võttes arvesse käesoleva määruse artikli 27 lõikes 5 osutatud dialoogi tulemusi, koostab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste projektid.

2.   Igas ühisotsuse projektis esitatakse kõik järgmine:

| a) | selle keskse vastaspoole nimi, keda ühisotsus puudutab ja kelle suhtes see kehtib; |
| --- | --- |

a)

selle keskse vastaspoole nimi, keda ühisotsus puudutab ja kelle suhtes see kehtib;

| b) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse ja kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes ühisotsuse teevad; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse ja kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes ühisotsuse teevad;

| c) | nende vaatlejate nimed, kes osalesid ühisotsuse tegemise protsessis vastavalt vaatlejate osalemistingimustele, mis on kehtestatud kriisilahenduse kolleegiumi kirjalikus korras ja menetlustes; |
| --- | --- |

c)

nende vaatlejate nimed, kes osalesid ühisotsuse tegemise protsessis vastavalt vaatlejate osalemistingimustele, mis on kehtestatud kriisilahenduse kolleegiumi kirjalikus korras ja menetlustes;

| d) | selliste asutuste seisukohtade kokkuvõte, kellega konsulteeriti ühisotsuse tegemise protsessi käigus; |
| --- | --- |

d)

selliste asutuste seisukohtade kokkuvõte, kellega konsulteeriti ühisotsuse tegemise protsessi käigus;

| e) | viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud ühisotsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega; |
| --- | --- |

e)

viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud ühisotsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega;

| f) | ühisotsuse kuupäev; |
| --- | --- |

f)

ühisotsuse kuupäev;

| g) | kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivate asjaolude loetelu; |
| --- | --- |

g)

kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivate asjaolude loetelu;

| h) | hinnang keskse vastaspoole väljapakutud meetmetele vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikele 3; |
| --- | --- |

h)

hinnang keskse vastaspoole väljapakutud meetmetele vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõikele 3;

| i) | määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud ja nimetatud määruse artikli 16 lõikes 7 loetletud meetmed, mille suhtes keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ja kriisilahenduse kolleegium on kokku leppinud, ning ajavahemik, mille jooksul vastavad üksused peavad nimetatud meetmetega tegelema; |
| --- | --- |

i)

määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 4 kohaselt kindlaks tehtud ja nimetatud määruse artikli 16 lõikes 7 loetletud meetmed, mille suhtes keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ja kriisilahenduse kolleegium on kokku leppinud, ning ajavahemik, mille jooksul vastavad üksused peavad nimetatud meetmetega tegelema;

| j) | kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ei nõustu keskse vastaspoole väljapakutud meetmetega või nõustub nendega osaliselt, selgitus selle kohta, miks ei peeta keskse vastaspoole väljapakutud meetmeid sobilikuks kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste kõrvaldamiseks ning kuidas punktis i osutatud meetmed selliseid takistusi tulemuslikult vähendaksid või need kõrvaldaksid. |
| --- | --- |

j)

kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ei nõustu keskse vastaspoole väljapakutud meetmetega või nõustub nendega osaliselt, selgitus selle kohta, miks ei peeta keskse vastaspoole väljapakutud meetmeid sobilikuks kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste kõrvaldamiseks ning kuidas punktis i osutatud meetmed selliseid takistusi tulemuslikult vähendaksid või need kõrvaldaksid.

Artikkel 29

Kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste tegemine

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus saadab määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c kirjeldatud kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste projektid kriisilahenduse kolleegiumile põhjendamatu viivituseta, määrates tähtaja, mille jooksul kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmed annavad kõnealusele ühisotsusele vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõikele 6 oma kirjaliku nõusoleku.

2.   Ühisotsuste projekti kättesaamisel esitavad need kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmed, kes ei ole nende suhtes eriarvamusel, oma kirjaliku nõusoleku keskse vastaspoole kriisilahendusasutusele lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul.

3.   Iga lõplik ühisotsus koosneb vastavalt käesoleva määruse artiklile 28 koostatud dokumendist ühisotsuse kohta, käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kirjalikest nõusolekutest ja keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nõusolekust. See esitatakse kõigile kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele.

4.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevad ühisotsused kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele.

Artikkel 30

Kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste edastamine kesksele vastaspoolele

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevad ühisotsused keskse vastaspoole juhtorganile õigel ajal ja igal juhul tähtaja jooksul, mis on seatud oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakavas. Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele ja vaatlejatele nimetatud teabe saatmisest.

2.   Kui mõni määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 7 kohaselt võetud meetmetest on suunatud muudele üksustele kui keskne vastaspool, siis tagab keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, et tema või kõnealuste üksuste pädevad asutused esitavad oma jurisdiktsiooni kuuluvate kõnealuste üksuste juhtorganitele kriisilahenduskõlblikkust pärssivate olulisi tegureid käsitlevate ühisotsuse vastavad osad, tehes seda kiiresti ja igal juhul tähtaja jooksul, mis on seatud oluliste takistuste tuvastamise ühisotsuse ajakavas.

3.   Vajaduse korral võib keskse vastaspoole kriisilahendusasutus arutada keskse vastaspoolega määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõike 1 punktide a, b ja c kohaste kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste üksikasju ja kohaldamist.

Artikkel 31

Järelevalve ühisotsuste kohaldamise üle

1.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus teatab käesoleva määruse artikli 30 lõikes 3 osutatud võimaliku arutelu tulemused kriisilahenduse kolleegiumile.

2.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus edastab käesoleva määruse artikli 30 lõikes 2 osutatud arutelu tulemused (nende olemasolul) kõigi samasse gruppi kuuluvate või keskse vastaspoolega koostalitlust võimaldavat ühendust omavate kesksete vastaspoolte kriisilahendusasutustele, väärtpaberite keskdepositooriumide või krediidiasutuste kriisilahendusasutusele.

3.   Keskse vastaspoole kriisilahendusasutus – ja kui see on asjakohane, kriisilahenduse kolleegiumi liikmed – jälgib kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste kohaldamist vastavalt sellele, mis on olenevalt asjaoludest nende igaühe vastutusalasse kuuluva lõikes 2 osutatud üksuse puhul vastavalt asjakohased.

Artikkel 32

Protsess kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamise meetmeid käsitleva ühisotsuse puudumise korral

Kui kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste vähendamise meetmete kohta ei ole tehtud määruse (EL) 2021/23 artikli 17 lõikes 8 osutatud ühisotsust, esitatakse keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse tehtud ühisotsus põhjendamatu viivituseta kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele kirjalikult dokumendis, mis sisaldab kõike järgmist:

| a) | otsuse teinud keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nimi; |
| --- | --- |

a)

otsuse teinud keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse nimi;

| b) | keskse vastaspoole ja nende üksuste nimi, keda ühisotsus puudutab ja kelle suhtes see kehtib; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole ja nende üksuste nimi, keda ühisotsus puudutab ja kelle suhtes see kehtib;

| c) | viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud otsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega; |
| --- | --- |

c)

viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis on seotud otsuse koostamise, lõpliku vormistamise ja kohaldamisega;

| d) | otsuse kuupäev; |
| --- | --- |

d)

otsuse kuupäev;

| e) | kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivate asjaolude loetelu; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivate asjaolude loetelu;

| f) | määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud meetmed, mille üle on otsustanud keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, ning ajavahemik, mille jooksul nimetatud meetmetega tuleb tegeleda; |
| --- | --- |

f)

määruse (EL) 2021/23 artikli 16 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud meetmed, mille üle on otsustanud keskse vastaspoole kriisilahendusasutus, ning ajavahemik, mille jooksul nimetatud meetmetega tuleb tegeleda;

| g) | kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ei nõustu keskse vastaspoole väljapakutud meetmetega või nõustub nendega osaliselt, selgitus selle kohta, miks ei peeta keskse vastaspoole väljapakutud meetmeid sobilikuks kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste kõrvaldamiseks ning kuidas käesoleva lõike punktis f esitatud meetmed kriisilahenduskõlblikkust pärssivaid takistusi tulemuslikult vähendaksid või need kõrvaldaksid; |
| --- | --- |

g)

kui keskse vastaspoole kriisilahendusasutus ei nõustu keskse vastaspoole väljapakutud meetmetega või nõustub nendega osaliselt, selgitus selle kohta, miks ei peeta keskse vastaspoole väljapakutud meetmeid sobilikuks kriisilahenduskõlblikkust piiravate oluliste takistuste kõrvaldamiseks ning kuidas käesoleva lõike punktis f esitatud meetmed kriisilahenduskõlblikkust pärssivaid takistusi tulemuslikult vähendaksid või need kõrvaldaksid;

| h) | kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes osalesid kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste tegemise protsessis, ning nende liikmete esitatud seisukohtade kokkuvõte ja teave eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimuste kohta; |
| --- | --- |

h)

kriisilahenduse kolleegiumi selliste liikmete nimed, kes osalesid kriisilahenduskõlblikkust pärssivate oluliste takistuste tuvastamist ja nendega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks võetavaid meetmeid käsitlevate ühisotsuste tegemise protsessis, ning nende liikmete esitatud seisukohtade kokkuvõte ja teave eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimuste kohta;

| i) | keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse märkused kriisilahenduse kolleegiumi väljendatud seisukohtade, eelkõige teave eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimuste kohta; |
| --- | --- |

i)

keskse vastaspoole kriisilahendusasutuse märkused kriisilahenduse kolleegiumi väljendatud seisukohtade, eelkõige teave eriarvamusele jäämise põhjustanud küsimuste kohta;

| j) | asjaolu, et kõigil kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmetel on vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19 võimalik pöörduda nimetatud küsimustes ESMA poole. |
| --- | --- |

j)

asjaolu, et kõigil kriisilahenduse kolleegiumi hääleõigusega liikmetel on vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19 võimalik pöörduda nimetatud küsimustes ESMA poole.

Artikkel 33

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 22, 22.1.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/48

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1193,

14. märts 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse kriisilahenduse kava sisu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132, (1) eriti selle artikli 12 lõike 9 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kriisilahenduse kavade koostamisel peaksid kriisilahendusasutused tagama, et nad võtavad arvesse kõiki määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktides a–s osutatud elemente. Kriisilahenduse kava sisu kohta käivad standardid peaksid olemas piisavalt üksikasjalikud selleks, et tagada kriisilahenduse kavade sihipärasus ja kasulikkus kriisilahendusstrateegiate rakendamise seisukohast, võimaldades samal ajal küllaldast paindlikkust, et võtta arvesse siseriiklikku õigusraamistikku maksejõuetust käsitlevate õigusnormide vallas ning keskse vastaspoole kliirimistegevuse laadi ja keerukust. |
| --- | --- |

(1)

Kriisilahenduse kavade koostamisel peaksid kriisilahendusasutused tagama, et nad võtavad arvesse kõiki määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktides a–s osutatud elemente. Kriisilahenduse kava sisu kohta käivad standardid peaksid olemas piisavalt üksikasjalikud selleks, et tagada kriisilahenduse kavade sihipärasus ja kasulikkus kriisilahendusstrateegiate rakendamise seisukohast, võimaldades samal ajal küllaldast paindlikkust, et võtta arvesse siseriiklikku õigusraamistikku maksejõuetust käsitlevate õigusnormide vallas ning keskse vastaspoole kliirimistegevuse laadi ja keerukust.

| (2) | Kriisilahenduse kava peaks sisaldama kõiki selle sisu täpsustavaid elemente, mis on reguleeritud määruse (EL) 2021/23 artikliga 12, ent samuti peaks kriisilahendusasutus tagama, et kriisilahenduse kava kajastab kõnealuseid elemente keskse vastaspoole eriomadusi – nagu tema sooritatava kliirimistegevuse laad ja keerukus – arvestades sobilikul viisil. |
| --- | --- |

(2)

Kriisilahenduse kava peaks sisaldama kõiki selle sisu täpsustavaid elemente, mis on reguleeritud määruse (EL) 2021/23 artikliga 12, ent samuti peaks kriisilahendusasutus tagama, et kriisilahenduse kava kajastab kõnealuseid elemente keskse vastaspoole eriomadusi – nagu tema sooritatava kliirimistegevuse laad ja keerukus – arvestades sobilikul viisil.

| (3) | Määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktis a osutatud kriisilahenduse kava põhielementide ülevaade peaks olema sisutihe ja napisõnaline, kuid sisaldama samas küllaldaselt selgitusi, et hõlmata kõiki kava põhielemente, millest tuleb kesksele vastaspoolele teada anda. Ülevaade peaks kesksele vastaspoolele teada andma põhimeetmetest, mille nad peaksid suutma võtta, ja andmetest, mille nad peaksid suutma esitada. Ülevaates tuleks keskenduda sellele, kas kõnealune kava võib oluliselt mõjutada keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja kriisiohje kavandamist, ning sellest peaksid selguma keskse vastaspoole ootused seoses koostööga kriisilahendustapis ja meetmed, mis võivad mõjutada keskse vastaspoole funktsioone. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktis a osutatud kriisilahenduse kava põhielementide ülevaade peaks olema sisutihe ja napisõnaline, kuid sisaldama samas küllaldaselt selgitusi, et hõlmata kõiki kava põhielemente, millest tuleb kesksele vastaspoolele teada anda. Ülevaade peaks kesksele vastaspoolele teada andma põhimeetmetest, mille nad peaksid suutma võtta, ja andmetest, mille nad peaksid suutma esitada. Ülevaates tuleks keskenduda sellele, kas kõnealune kava võib oluliselt mõjutada keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja kriisiohje kavandamist, ning sellest peaksid selguma keskse vastaspoole ootused seoses koostööga kriisilahendustapis ja meetmed, mis võivad mõjutada keskse vastaspoole funktsioone.

| (4) | Kriisilahenduse kava üldise sobivuse ja proportsionaalsuse tagamiseks peaks see sisaldama kriisilahendusstsenaariume ja -strateegiaid. Kriisilahendusasutusel peaksid olema eri liiki võimalike stsenaariumide – sealhulgas nende kombinatsioonide – vormis vahendid, et koostada kesksele vastaspoole asjakohaseid ja sobilikke stsenaariume, ning selliste põhiaspektide loetelu, mida tuleb arvesse võtta kriisilahendusstrateegiate loomisel kriisilahendusstsenaariumide jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Kriisilahenduse kava üldise sobivuse ja proportsionaalsuse tagamiseks peaks see sisaldama kriisilahendusstsenaariume ja -strateegiaid. Kriisilahendusasutusel peaksid olema eri liiki võimalike stsenaariumide – sealhulgas nende kombinatsioonide – vormis vahendid, et koostada kesksele vastaspoole asjakohaseid ja sobilikke stsenaariume, ning selliste põhiaspektide loetelu, mida tuleb arvesse võtta kriisilahendusstrateegiate loomisel kriisilahendusstsenaariumide jaoks.

| (5) | Selleks et võtta arvesse kohaldatava riikliku õigusraamistiku eriomadusi maksejõuetust käsitlevate õigusnormide vallas, tuleks kriisilahendusasutustele anda võimalus kaaluda hoolikalt teatavaid kriisilahenduse kavandamise aspekte, nagu määruse (EL) 2021/23 artikli 60 kohane mehhanism, ning mis tahes erisusi riikliku maksejõuetusmenetluse kohase võlausaldajate nõuete rahuldamisjärkude ja selle määrusega (EL) 2021/23 kehtestatud kahjumikatmisjärjestuse vahel. See üldine paindlikkus ilmneb selgelt käesolevas määruses, millega nähakse ette elemendid, mida tuleb kriisilahenduse kavas kajastada, ilma et see mõjutaks määruse (EL) 2021/23 kohaselt nõutavat paindlikkust. Samuti ei takista käesolevas määruses täpsustatud elemendid kriisilahendusasutust määratlemast muid aspekte, mida tuleb kriisilahenduse kavas kajastada. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et võtta arvesse kohaldatava riikliku õigusraamistiku eriomadusi maksejõuetust käsitlevate õigusnormide vallas, tuleks kriisilahendusasutustele anda võimalus kaaluda hoolikalt teatavaid kriisilahenduse kavandamise aspekte, nagu määruse (EL) 2021/23 artikli 60 kohane mehhanism, ning mis tahes erisusi riikliku maksejõuetusmenetluse kohase võlausaldajate nõuete rahuldamisjärkude ja selle määrusega (EL) 2021/23 kehtestatud kahjumikatmisjärjestuse vahel. See üldine paindlikkus ilmneb selgelt käesolevas määruses, millega nähakse ette elemendid, mida tuleb kriisilahenduse kavas kajastada, ilma et see mõjutaks määruse (EL) 2021/23 kohaselt nõutavat paindlikkust. Samuti ei takista käesolevas määruses täpsustatud elemendid kriisilahendusasutust määratlemast muid aspekte, mida tuleb kriisilahenduse kavas kajastada.

| (6) | Kriisilahenduse kava tulemusliku rakendamise hõlbustamiseks ja tagamiseks on väga oluline, et kui kriisilahendusasutus on andnud keskse vastaspoole teatavatele aspektidele teistsuguse hinnangu kui keskse vastaspoole enese poolt finantsseisundi taastamise kavas antud hinnang, vaetakse neid erinevusi sellise mõju seisukohast, mida need võivad avaldada kriisilahenduse kava kiirele rakendamisele. Seega peaks kriisilahendusasutus erinevuste tuvastamise korral neid kõiki kriisilahenduse kavas arvesse võtma ja neid hindama, et saada aru nende (võimalikust) mõjust kriisilahenduse kava rakendamisele. |
| --- | --- |

(6)

Kriisilahenduse kava tulemusliku rakendamise hõlbustamiseks ja tagamiseks on väga oluline, et kui kriisilahendusasutus on andnud keskse vastaspoole teatavatele aspektidele teistsuguse hinnangu kui keskse vastaspoole enese poolt finantsseisundi taastamise kavas antud hinnang, vaetakse neid erinevusi sellise mõju seisukohast, mida need võivad avaldada kriisilahenduse kava kiirele rakendamisele. Seega peaks kriisilahendusasutus erinevuste tuvastamise korral neid kõiki kriisilahenduse kavas arvesse võtma ja neid hindama, et saada aru nende (võimalikust) mõjust kriisilahenduse kava rakendamisele.

| (7) | Selleks et tagada võimalus kriisilahenduse kavu vajaduse korral tõhusalt ja õigeaegselt rakendada, on väga oluline, et kriisilahendusasutused oleksid valitud kriisilahenduse kava võimaluste piires nn läbi mänginud, katsetades põhjalikult protsesse ja menetlusi. Sellise testimise käigus peaks muu hulgas saatma e-kirju ja teavet, tagamaks, et kõik eelnevalt kavandatud toimingud seoses sellega, mil viisil ja millal teatavad sammud astuda ning mil viisil ja millal teatavat teavet koguda, oleksid teostatavad stressiolukorras ning et kõik leitud takistused kõrvaldatakse, et tagada võimaluste piires tõenäoline kinnipidamine hinnangulistest ajakavadest. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada võimalus kriisilahenduse kavu vajaduse korral tõhusalt ja õigeaegselt rakendada, on väga oluline, et kriisilahendusasutused oleksid valitud kriisilahenduse kava võimaluste piires nn läbi mänginud, katsetades põhjalikult protsesse ja menetlusi. Sellise testimise käigus peaks muu hulgas saatma e-kirju ja teavet, tagamaks, et kõik eelnevalt kavandatud toimingud seoses sellega, mil viisil ja millal teatavad sammud astuda ning mil viisil ja millal teatavat teavet koguda, oleksid teostatavad stressiolukorras ning et kõik leitud takistused kõrvaldatakse, et tagada võimaluste piires tõenäoline kinnipidamine hinnangulistest ajakavadest.

| (8) | Selleks et tagada võtmetähtsusega töötajate püsimine keskse vastaspoole juures kriisilahendusetapis, peaks kriisilahendusasutus püüdma hinnata ja mõjutada kasutatavaid stiimulite struktuure, mis võimaluse korral ei ole ainult keskse vastaspoole tulevikus saadava tuluga seotud, vaid on ka otsesed tasud, ning kaaluma viise tagada küllaldane arv töötajaid, kaaludes töötajate lühiajalist rendilevõtmist, vahetusi, ajutist määramist või nõustamiskokkuleppeid, kui see on asjakohane, nii et kesksetel vastaspooltel on olemas neile vajalik pädevus. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada võtmetähtsusega töötajate püsimine keskse vastaspoole juures kriisilahendusetapis, peaks kriisilahendusasutus püüdma hinnata ja mõjutada kasutatavaid stiimulite struktuure, mis võimaluse korral ei ole ainult keskse vastaspoole tulevikus saadava tuluga seotud, vaid on ka otsesed tasud, ning kaaluma viise tagada küllaldane arv töötajaid, kaaludes töötajate lühiajalist rendilevõtmist, vahetusi, ajutist määramist või nõustamiskokkuleppeid, kui see on asjakohane, nii et kesksetel vastaspooltel on olemas neile vajalik pädevus.

| (9) | Selleks et tagada kiire ja tõhus koostöö ametiasutustega, kelle pädevusvaldkondi keskse vastaspoole maksejõuetus mõjutaks ja keda esindab määruse (EL) 2021/23 artiklis 4 määratletud kriisilahenduse kolleegium, peaks kriisilahendusasutus ette valmistama kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise ja kogu asjakohase teabe edastamise korra ja seda korrapäraselt katsetama. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada kiire ja tõhus koostöö ametiasutustega, kelle pädevusvaldkondi keskse vastaspoole maksejõuetus mõjutaks ja keda esindab määruse (EL) 2021/23 artiklis 4 määratletud kriisilahenduse kolleegium, peaks kriisilahendusasutus ette valmistama kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise ja kogu asjakohase teabe edastamise korra ja seda korrapäraselt katsetama.

| (10) | Käesolev määrus põhineb komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötas välja pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus põhineb komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötas välja pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist.

| (11) | ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(11)

ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvantitatiivne hindamine

Kriisilahendusasutus hindab kriisilahenduse kava koostades seda, kuidas kriisilahenduse kava eri aspekte kvantifitseeritakse või võidakse kvantifitseerida, ja esitab selgitused selle kohta, kuidas ja millises ulatuses on kriisilahenduse kava teatava aspekti suhtes tehtud kvantitatiivne hindamine. Kui kriisilahendusasutus jõuab järeldusele, et kvantitatiivne hindamine ei ole kriisilahenduse kava konkreetse aspekti puhul kas asjakohane või võimalik, tuleks see kriisilahenduse kavas ära märkida.

Artikkel 2

Kriisilahenduse kava põhielementide ülevaade

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga a kriisilahenduse kava põhielementide ülevaadet, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | koostatud kriisilahendusstrateegiate ja nende aluseks olevate peamiste lähtestsenaariumide põhielemendid, eristades kohustuste mittetäitmist, muud kui kohustuste mittetäitmist ja mõlema kombinatsiooni; |
| --- | --- |

a)

koostatud kriisilahendusstrateegiate ja nende aluseks olevate peamiste lähtestsenaariumide põhielemendid, eristades kohustuste mittetäitmist, muud kui kohustuste mittetäitmist ja mõlema kombinatsiooni;

| b) | lühiülevaade kriisilahenduse kava põhielementidest seoses määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktide b–s kõigi punktidega, keskendudes keskse vastaspoole puhul olulistele aspektidele;






  i) | põhimeetmed, mida keskne vastaspool peaks suutma võtta; |
| --- | --- | --- |

b)

lühiülevaade kriisilahenduse kava põhielementidest seoses määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktide b–s kõigi punktidega, keskendudes keskse vastaspoole puhul olulistele aspektidele;

i)

põhimeetmed, mida keskne vastaspool peaks suutma võtta;

| ii) | andmed, mida keskne vastaspool peaks suutma esitada; |
| --- | --- |

ii)

andmed, mida keskne vastaspool peaks suutma esitada;

| iii) | kava aspektid, mis võivad tõenäoliselt oluliselt mõjutada keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja kriisiohje kavandamist. |
| --- | --- |

iii)

kava aspektid, mis võivad tõenäoliselt oluliselt mõjutada keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja kriisiohje kavandamist.

Artikkel 3

Oluliste muutuste ülevaade

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga b kriisilahenduse kava oluliste muutuste ülevaadet, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava hõlmab olulisi muutusi vähemalt järgmiste elementide vallas:

| a) | turud, kus keskne vastaspool tegutseb, äriliinid, mida käsitatakse keskse vastaspoole puhul põhilistena, ja kliirimisteenused, mida keskne vastaspool pakub; |
| --- | --- |

a)

turud, kus keskne vastaspool tegutseb, äriliinid, mida käsitatakse keskse vastaspoole puhul põhilistena, ja kliirimisteenused, mida keskne vastaspool pakub;

| b) | keskse vastaspoole koostalitluskokkulepped või keskse vastaspoole vastastikused sõltuvussuhted, sealhulgas seoses keskse vastaspoole teenuseosutajatega; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole koostalitluskokkulepped või keskse vastaspoole vastastikused sõltuvussuhted, sealhulgas seoses keskse vastaspoole teenuseosutajatega;

| c) | keskse vastaspoole kapital ja kapitali struktuur, sealhulgas eelrahastatud sihtotstarbeliste omavahendite summa; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole kapital ja kapitali struktuur, sealhulgas eelrahastatud sihtotstarbeliste omavahendite summa;

| d) | keskse vastaspoole usaldatavusnõuded, sealhulgas muudatused, mis puudutavad tagatisfondide metoodikat, võimendustagatisi ja likviidsusriski haldamise raamistikke, investeerimispoliitikat, tagatisepõhimõtteid ja arveldust; |
| --- | --- |

d)

keskse vastaspoole usaldatavusnõuded, sealhulgas muudatused, mis puudutavad tagatisfondide metoodikat, võimendustagatisi ja likviidsusriski haldamise raamistikke, investeerimispoliitikat, tagatisepõhimõtteid ja arveldust;

| e) | kesksele vastaspoolele esitatavad muud kui usaldatavusnõuded, sealhulgas sellised korralduslikud aspektid nagu organisatsiooniline struktuur, talitluspidevus ja allhanked, ning olulised muutused keskse vastaspoole äritegevuse eeskirjades, sealhulgas keskse vastaspoole liikmeskonna koosseis ning muutused eristamise ja ülekantavuse vallas; |
| --- | --- |

e)

kesksele vastaspoolele esitatavad muud kui usaldatavusnõuded, sealhulgas sellised korralduslikud aspektid nagu organisatsiooniline struktuur, talitluspidevus ja allhanked, ning olulised muutused keskse vastaspoole äritegevuse eeskirjades, sealhulgas keskse vastaspoole liikmeskonna koosseis ning muutused eristamise ja ülekantavuse vallas;

| f) | keskse vastaspoole omandistruktuur ja juhtkonna liikmete stiimulite struktuur; |
| --- | --- |

f)

keskse vastaspoole omandistruktuur ja juhtkonna liikmete stiimulite struktuur;

| g) | kriisilahendusstsenaariumid ja kriisilahendusstrateegiad. |
| --- | --- |

g)

kriisilahendusstsenaariumid ja kriisilahendusstrateegiad.

Artikkel 4

Kriitilised funktsioonid

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga c kirjeldust selle kohta, kuidas on võimalik keskse vastaspoole kriitilised funktsioonid vajalikul määral õiguslikult ja majanduslikult eraldada, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | selliste funktsioonide kirjeldus, mida kriisilahendusasutus peab kriitiliseks; |
| --- | --- |

a)

selliste funktsioonide kirjeldus, mida kriisilahendusasutus peab kriitiliseks;

| b) | juhul kui esinevad suured erinevused võrreldes finantsseisundi taastamise kava esitatud kriitiliste funktsioonide loeteluga, üksikasjalik kirjeldus peamiste põhjuste kohta, miks kriisilahendusasutus on kriitilisi funktsioone teisiti hinnanud, selle teistsuguse hinnangu oluline mõju ja viis, kuidas see võiks mõjutada keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust; |
| --- | --- |

b)

juhul kui esinevad suured erinevused võrreldes finantsseisundi taastamise kava esitatud kriitiliste funktsioonide loeteluga, üksikasjalik kirjeldus peamiste põhjuste kohta, miks kriisilahendusasutus on kriitilisi funktsioone teisiti hinnanud, selle teistsuguse hinnangu oluline mõju ja viis, kuidas see võiks mõjutada keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust;

| c) | kirjeldus peamiste sõltuvussuhete kohta kriitiliste funktsioonide ja oluliste vastastikuste sõltuvuste vahel ning kõige olulisemate üksusesiseste ja -väliste kokkulepete ja protsesside kohta, sealhulgas toimingud, IT-menetlused, loetelu kõige olulisemate töötajate ja peamiste teenuseosutajate kohta, keda keskne vastaspool vajab oma kriitiliste funktsioonide täitmise jätkamiseks, aga ka kõik muud aspektid, mida võib olla vaja arvesse võtta, kaaludes võimalust anda keskse vastaspoole toimingud kas osaliselt või täielikult üle muule finantsturutaristule või sildasutusena toimivale kesksele vastaspoolele, kui see on osa kavandatud kriisilahendusstrateegiast; |
| --- | --- |

c)

kirjeldus peamiste sõltuvussuhete kohta kriitiliste funktsioonide ja oluliste vastastikuste sõltuvuste vahel ning kõige olulisemate üksusesiseste ja -väliste kokkulepete ja protsesside kohta, sealhulgas toimingud, IT-menetlused, loetelu kõige olulisemate töötajate ja peamiste teenuseosutajate kohta, keda keskne vastaspool vajab oma kriitiliste funktsioonide täitmise jätkamiseks, aga ka kõik muud aspektid, mida võib olla vaja arvesse võtta, kaaludes võimalust anda keskse vastaspoole toimingud kas osaliselt või täielikult üle muule finantsturutaristule või sildasutusena toimivale kesksele vastaspoolele, kui see on osa kavandatud kriisilahendusstrateegiast;

| d) | kirjeldus selle kohta, kuidas oleks võimalik kriitilised funktsioonid majanduslikult, tegevuslikult ja õiguslikult mittekriitilistest funktsioonidest eraldada, sealhulgas üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on hinnanud sellise eraldamise olulist mõju sidusrühmadele, sealhulgas:






  i) | oluline mõju tasaarveldatavate tehingute kogumile kliirivate liikmete seisukohast, kui tehingud on jagatud keskse vastaspoole või muu keskse vastaspoole eri segmentideks; |
| --- | --- | --- |

d)

kirjeldus selle kohta, kuidas oleks võimalik kriitilised funktsioonid majanduslikult, tegevuslikult ja õiguslikult mittekriitilistest funktsioonidest eraldada, sealhulgas üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on hinnanud sellise eraldamise olulist mõju sidusrühmadele, sealhulgas:

i)

oluline mõju tasaarveldatavate tehingute kogumile kliirivate liikmete seisukohast, kui tehingud on jagatud keskse vastaspoole või muu keskse vastaspoole eri segmentideks;

| ii) | kui seda on võimalik kindlaks teha, siis tehingute mitme eri keskse vastaspoole vahel jagamise oluline mõju toimingutele või õiguslikud tagajärjed ning mõju kliirivatele liikmetele, klientidele ja kaudsetele klientidele; |
| --- | --- |

ii)

kui seda on võimalik kindlaks teha, siis tehingute mitme eri keskse vastaspoole vahel jagamise oluline mõju toimingutele või õiguslikud tagajärjed ning mõju kliirivatele liikmetele, klientidele ja kaudsetele klientidele;

| iii) | kui seda on võimalik kindlaks teha, oluline mõju tagatisnõuete ja eriti variatsioonitagatise arvutamisele ning see, kuidas eraldamine mõjutaks kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide nõutud tagatisi; |
| --- | --- |

iii)

kui seda on võimalik kindlaks teha, oluline mõju tagatisnõuete ja eriti variatsioonitagatise arvutamisele ning see, kuidas eraldamine mõjutaks kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide nõutud tagatisi;

| iv) | kui seda on võimalik kindlaks teha, selliste tehingute üleandmise hinnanguline maksumus; |
| --- | --- |

iv)

kui seda on võimalik kindlaks teha, selliste tehingute üleandmise hinnanguline maksumus;

| e) | kokkuvõte sellest, kuidas keskse vastaspoole kavandatav lähenemisviis keskse vastaspoole kriitiliste funktsioonide teistest funktsioonidest eraldamisele või mitteeraldamisele võib mõjutada hinnangut keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkusele; |
| --- | --- |

e)

kokkuvõte sellest, kuidas keskse vastaspoole kavandatav lähenemisviis keskse vastaspoole kriitiliste funktsioonide teistest funktsioonidest eraldamisele või mitteeraldamisele võib mõjutada hinnangut keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkusele;

| f) | kriitiliste funktsioonide seotus konkreetsete juriidiliste isikute ja keskse vastaspoole põhiäriliinidega. |
| --- | --- |

f)

kriitiliste funktsioonide seotus konkreetsete juriidiliste isikute ja keskse vastaspoole põhiäriliinidega.

Artikkel 5

Rakendamise ajakava

1.   Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga d kriisilahenduse kava rakendamise prognoositavat ajakava, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | loetelu meetmetest, mille kriisilahendusasutus kavatseb võtta, ja kui see on asjakohane, see, kas nimetatud meetmed tulenevad finantsseisundi taastamise kava kohaldamisest; |
| --- | --- |

a)

loetelu meetmetest, mille kriisilahendusasutus kavatseb võtta, ja kui see on asjakohane, see, kas nimetatud meetmed tulenevad finantsseisundi taastamise kava kohaldamisest;

| b) | loetelu kavandatud sammudest (koos ette nähtud ajakavaga), mille kriisilahendusasutus peab astuma kriisilahenduse kava iga olulise aspekti elluviimiseks, kirjeldades kava elluviimisele vastavaid samme, sealhulgas prognoositav ajakava iga kriisilahendusstrateegia ja selle kohaldatavuse hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

loetelu kavandatud sammudest (koos ette nähtud ajakavaga), mille kriisilahendusasutus peab astuma kriisilahenduse kava iga olulise aspekti elluviimiseks, kirjeldades kava elluviimisele vastavaid samme, sealhulgas prognoositav ajakava iga kriisilahendusstrateegia ja selle kohaldatavuse hindamiseks;

| c) | kirjeldus selle kohta, kuidas nähakse finantsseisundi taastamise kavas ette keskse vastaspoole rahaliste vahendite taastamist, sealhulgas kui seejuures on tuginetud kriisilahenduse kavale, ja keskse vastaspoole rahaliste vahendite taastamiseks mõeldud eri meetmete prognoositav ajakava. |
| --- | --- |

c)

kirjeldus selle kohta, kuidas nähakse finantsseisundi taastamise kavas ette keskse vastaspoole rahaliste vahendite taastamist, sealhulgas kui seejuures on tuginetud kriisilahenduse kavale, ja keskse vastaspoole rahaliste vahendite taastamiseks mõeldud eri meetmete prognoositav ajakava.

2.   Kriisilahendusasutus tagab, et lõikes 1 osutatud ajakavad on:

| a) | sobilikud ja asjakohased: seda näitab kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on hinnanud kriisilahenduse kava kohaselt plaanis olevate sammude teostatavust ja usaldusväärsust ning selleks ette nähtud ajakavu; |
| --- | --- |

a)

sobilikud ja asjakohased: seda näitab kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on hinnanud kriisilahenduse kava kohaselt plaanis olevate sammude teostatavust ja usaldusväärsust ning selleks ette nähtud ajakavu;

| b) | korrapäraselt testitud: neid tuleb katsetada vähemalt kriisilahenduse kava koostamisel ja seejärel pärast iga olulist muutust; |
| --- | --- |

b)

korrapäraselt testitud: neid tuleb katsetada vähemalt kriisilahenduse kava koostamisel ja seejärel pärast iga olulist muutust;

| c) | tulemuslikud, võttes arvesse protsesse ja menetlusi, sealhulgas vormide kasutamist. |
| --- | --- |

c)

tulemuslikud, võttes arvesse protsesse ja menetlusi, sealhulgas vormide kasutamist.

Artikkel 6

Kriisilahenduskõlblikkuse hindamine

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga e kriisilahenduskõlblikkuse hindamise üksikasjalikku kirjeldust, mis tuleb lisada kriisilahenduse kavale, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kriisilahenduskõlblikkuse hindamise järeldused, sealhulgas vähemalt see, kas määruse (EL) 2021/23 artikli 15 lõike 2 kohasele kriisilahendusasutuse arvamusele tuginedes peetakse keskset vastaspoolt kriisilahenduskõlblikuks; |
| --- | --- |

a)

kriisilahenduskõlblikkuse hindamise järeldused, sealhulgas vähemalt see, kas määruse (EL) 2021/23 artikli 15 lõike 2 kohasele kriisilahendusasutuse arvamusele tuginedes peetakse keskset vastaspoolt kriisilahenduskõlblikuks;

| b) | kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on hinnanud keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse määra, ilma et eeldataks ühegi määruse (EL) 2021/23 artikli 15 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud rahastuse liigi olemasolu; |
| --- | --- |

b)

kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on hinnanud keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse määra, ilma et eeldataks ühegi määruse (EL) 2021/23 artikli 15 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud rahastuse liigi olemasolu;

| c) | kirjeldus sellise arutluskäigu kohta, mida järgides kriisilahendusasutus kaalus kriisilahendusvahendite kriisilahenduse eesmärkidele vastaval viisil rakendamise teostatavust; |
| --- | --- |

c)

kirjeldus sellise arutluskäigu kohta, mida järgides kriisilahendusasutus kaalus kriisilahendusvahendite kriisilahenduse eesmärkidele vastaval viisil rakendamise teostatavust;

| d) | kirjeldus sellise hinnangu kohta, mille kriisilahendusasutus on andnud keskselt vastaspoolelt määruse (EL) 2021/23 artikli 15 lõike 3 kohaselt saadud teabele, märkides eraldi ära, kas kriisilahendusasutus nõustub keskse vastaspoole hinnanguga takistuste puudumise kohta; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus sellise hinnangu kohta, mille kriisilahendusasutus on andnud keskselt vastaspoolelt määruse (EL) 2021/23 artikli 15 lõike 3 kohaselt saadud teabele, märkides eraldi ära, kas kriisilahendusasutus nõustub keskse vastaspoole hinnanguga takistuste puudumise kohta;

| e) | üksikasjalik kirjeldus selle kohta, millal ja kuidas kriisilahendusasutus viimati kriisilahenduskõlblikkust hindas; |
| --- | --- |

e)

üksikasjalik kirjeldus selle kohta, millal ja kuidas kriisilahendusasutus viimati kriisilahenduskõlblikkust hindas;

| f) | kirjeldus kavandatavate varade ja õiguste kesksele vastaspoolele kättesaadavuse kohta ja see, kas selliseid varasid oleks võimalik kasutada kriisilahenduseks või kas nimetatud varade sellist kasutamist või üleandmist võiks häirida või takistada otseste ja kaudsete osalejate jääkosalus nimetatud varades või õiguslikud piirangud, nagu tagatise andmise õiguslik mehhanism, sealhulgas see, kas tagatis on antud koormatise, pandi või omandiõiguse ülemineku vormis; |
| --- | --- |

f)

kirjeldus kavandatavate varade ja õiguste kesksele vastaspoolele kättesaadavuse kohta ja see, kas selliseid varasid oleks võimalik kasutada kriisilahenduseks või kas nimetatud varade sellist kasutamist või üleandmist võiks häirida või takistada otseste ja kaudsete osalejate jääkosalus nimetatud varades või õiguslikud piirangud, nagu tagatise andmise õiguslik mehhanism, sealhulgas see, kas tagatis on antud koormatise, pandi või omandiõiguse ülemineku vormis;

| g) | kõigi nende küsimuste kirjeldus, mida kriisilahendusasutus peab kooskõlas määruse (EL) 2021/23 C jaoga kaaluma keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse hindamisel. |
| --- | --- |

g)

kõigi nende küsimuste kirjeldus, mida kriisilahendusasutus peab kooskõlas määruse (EL) 2021/23 C jaoga kaaluma keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkuse hindamisel.

Artikkel 7

Kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga f selliste meetmete kirjeldust, mis on määruse (EL) 2021/23 artikli 16 kohaselt nõutavad kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaoludega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | olulise takistuse tuvastamise korral kokkuvõtlik kirjeldus määruse (EL) 2021/23 artikli 16 kohaselt nõutavate meetmete kohta, et määrata kindlaks mis tahes muudatused, mida on vaja teha keskse vastaspoole struktuuris, toimingutes või riskijuhtimisraamistikes ja rahalistes vahendites, või mis tahes muud meetmed, et parandada keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust, ja nõutud muudatuste tegemise ajakava; |
| --- | --- |

a)

olulise takistuse tuvastamise korral kokkuvõtlik kirjeldus määruse (EL) 2021/23 artikli 16 kohaselt nõutavate meetmete kohta, et määrata kindlaks mis tahes muudatused, mida on vaja teha keskse vastaspoole struktuuris, toimingutes või riskijuhtimisraamistikes ja rahalistes vahendites, või mis tahes muud meetmed, et parandada keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust, ja nõutud muudatuste tegemise ajakava;

| b) | kõigi selliste takistuste kirjeldus, millega on tegeletud või mis on kõrvaldatud kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 16 sellise kaheaastase ajavahemiku jooksul, mis eelneb nimetatud määruse artikli 15 kohasele takistuste läbivaatamisele, mis on sel ajal käimas. |
| --- | --- |

b)

kõigi selliste takistuste kirjeldus, millega on tegeletud või mis on kõrvaldatud kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 16 sellise kaheaastase ajavahemiku jooksul, mis eelneb nimetatud määruse artikli 15 kohasele takistuste läbivaatamisele, mis on sel ajal käimas.

Artikkel 8

Kriitiliste funktsioonide ja vara väärtuse ning turustatavuse kindlaksmääramine

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga g kriitiliste funktsioonide ja vara väärtuse ning turustatavuse kindlaksmääramise protsessi kirjeldust, mis tuleb lisada kriisilahenduse kavale, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kirjeldus sellise meetodi kohta, mille kohaselt määratakse kindlaks keskse vastaspoole kriitiliste funktsioonide ja varade, näiteks põhiäriliinide, toimingute ja varade väärtus ja turustatavus, keskendudes peamiselt aspektidele, mis võivad väärtuse hindamist mõjutada, nagu turu volatiilsus, liiga kõrged ja/või ebakindlad turuhinnad, ajalised piirangud ja õigusküsimused; |
| --- | --- |

a)

kirjeldus sellise meetodi kohta, mille kohaselt määratakse kindlaks keskse vastaspoole kriitiliste funktsioonide ja varade, näiteks põhiäriliinide, toimingute ja varade väärtus ja turustatavus, keskendudes peamiselt aspektidele, mis võivad väärtuse hindamist mõjutada, nagu turu volatiilsus, liiga kõrged ja/või ebakindlad turuhinnad, ajalised piirangud ja õigusküsimused;

| b) | kui punktis a kirjeldatud meetod erineb oluliselt finantsseisundi taastamise kavas rakendatud väärtuse hindamise meetodist, kirjeldus peamiste põhjuste kohta, miks kriisilahendusasutus on väärtuse hindamise meetodit erineval moel hinnanud, ja selle erinevuse oluline mõju (kui see on olemas). |
| --- | --- |

b)

kui punktis a kirjeldatud meetod erineb oluliselt finantsseisundi taastamise kavas rakendatud väärtuse hindamise meetodist, kirjeldus peamiste põhjuste kohta, miks kriisilahendusasutus on väärtuse hindamise meetodit erineval moel hinnanud, ja selle erinevuse oluline mõju (kui see on olemas).

Artikkel 9

Teabele esitatavad nõuded

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga h teabele esitatavate nõuete kirjeldust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kriisilahendusasutuse ja keskse vastaspoole vahelise teabele juurdepääsu ja selle jagamise kokkuleppe kirjeldus ning see, kuidas keskne vastaspool hoiab käigus infosüsteemid ja kontrollivahendid, millega on võimalik asjakohased andmed ja teave kiiresti kätte saada ja kriisilahendusasutusele kättesaadavaks teha; nimetatud kokkulepped hõlmavad menetlusi teabe dateerimiseks ja standardsete uuenduste edastamiseks oluliste muudatuste puhul; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendusasutuse ja keskse vastaspoole vahelise teabele juurdepääsu ja selle jagamise kokkuleppe kirjeldus ning see, kuidas keskne vastaspool hoiab käigus infosüsteemid ja kontrollivahendid, millega on võimalik asjakohased andmed ja teave kiiresti kätte saada ja kriisilahendusasutusele kättesaadavaks teha; nimetatud kokkulepped hõlmavad menetlusi teabe dateerimiseks ja standardsete uuenduste edastamiseks oluliste muudatuste puhul;

| b) | määruse (EL) 2021/23 artikli 13 kohaselt nõutava teabe loetelu ja kirjeldus selle kohta, kuidas kesksel vastaspoolel on kavas tagada, et kõnealune teave hoitakse ajakohasena ja et see on kriisilahendusasutusele alati kättesaadav. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2021/23 artikli 13 kohaselt nõutava teabe loetelu ja kirjeldus selle kohta, kuidas kesksel vastaspoolel on kavas tagada, et kõnealune teave hoitakse ajakohasena ja et see on kriisilahendusasutusele alati kättesaadav.

Artikkel 10

Kriisilahenduse meetmete võimalik rahastamine

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga i kirjeldust kriisilahenduse meetmete rahastamise kohta, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava hõlmab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kriisilahenduse kava raames eelduste kohaselt vajalike rahaliste vahendite kirjeldus, tehes selgelt vahet maksevõimega ja likviidsuse rahastamisega seotud vajadustel, sealhulgas üldine kirjeldus selliste võimalike rahaliste vahendite kohta, mida on tõenäoliselt vaja seoses kriisilahendusstrateegia rakendamisega, arvestades kõigi asjakohaste kriisilahendusstsenaariumidega; |
| --- | --- |

a)

kriisilahenduse kava raames eelduste kohaselt vajalike rahaliste vahendite kirjeldus, tehes selgelt vahet maksevõimega ja likviidsuse rahastamisega seotud vajadustel, sealhulgas üldine kirjeldus selliste võimalike rahaliste vahendite kohta, mida on tõenäoliselt vaja seoses kriisilahendusstrateegia rakendamisega, arvestades kõigi asjakohaste kriisilahendusstsenaariumidega;

| b) | kui enne keskse vastaspoole suhtes kriisilahendusmenetluse algatamist ei olnud täidetud kõik lepingutest ja muudest kokkulepetest tulenevad kohustused, eelhinnang probleemidele, mida võib nimetatud lepingute ja kokkulepete täitmise jätkamine kujutada endast seoses kriisilahendusmeetmete rahastamiseks mõeldud vahenditega, ja see, kas sellised tuvastatud probleemid võivad mõjutada negatiivselt kriisilahenduse eesmärkide õigeaegset saavutamist; |
| --- | --- |

b)

kui enne keskse vastaspoole suhtes kriisilahendusmenetluse algatamist ei olnud täidetud kõik lepingutest ja muudest kokkulepetest tulenevad kohustused, eelhinnang probleemidele, mida võib nimetatud lepingute ja kokkulepete täitmise jätkamine kujutada endast seoses kriisilahendusmeetmete rahastamiseks mõeldud vahenditega, ja see, kas sellised tuvastatud probleemid võivad mõjutada negatiivselt kriisilahenduse eesmärkide õigeaegset saavutamist;

| c) | kriisilahenduse rahastamise võimalike allikate kirjeldus, sealhulgas rahastamise põhitingimused, nende kasutamise olulised eeltingimused, nende kättesaadavuse ajastus ja kõik tagatisnõuded niivõrd, kui need on eelnevalt teada; |
| --- | --- |

c)

kriisilahenduse rahastamise võimalike allikate kirjeldus, sealhulgas rahastamise põhitingimused, nende kasutamise olulised eeltingimused, nende kättesaadavuse ajastus ja kõik tagatisnõuded niivõrd, kui need on eelnevalt teada;

| d) | kirjeldus ja analüüs selle kohta, kuidas ja millal keskne vastaspool võib taotleda võimalust kasutada keskpanga vahendeid, arvestades nõudega, et kriisilahenduse kavades ei tohiks eeldada keskpanga vahendite ükskõik millist kättesaadavust eritingimustel; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus ja analüüs selle kohta, kuidas ja millal keskne vastaspool võib taotleda võimalust kasutada keskpanga vahendeid, arvestades nõudega, et kriisilahenduse kavades ei tohiks eeldada keskpanga vahendite ükskõik millist kättesaadavust eritingimustel;

| e) | kirjeldus ja loetelu selliste varade kohta, mida saaks kasutada, see, kas need kvalifitseeruvad eelduste kohaselt tagatiseks, ja kuidas varade kasutamise selline eeldamine võib tingida koormatisi, ennekõike seoses kõnealuste varade väärtuse ja kasutamisega. |
| --- | --- |

e)

kirjeldus ja loetelu selliste varade kohta, mida saaks kasutada, see, kas need kvalifitseeruvad eelduste kohaselt tagatiseks, ja kuidas varade kasutamise selline eeldamine võib tingida koormatisi, ennekõike seoses kõnealuste varade väärtuse ja kasutamisega.

Artikkel 11

Kriisilahendusstrateegiad ja kriisilahendusstsenaariumid

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga j kriisilahendusstrateegiate ja kriisilahendusstsenaariumide üksikasjalikku kirjeldust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | vähemalt üheksa kriisilahenduskava stsenaariumi, mis on välja töötatud lisas esitatud kriisilahenduse kavade koostamise malli põhjal, või kriisilahenduskavade stsenaariumide loetelu, mis hõlmab kõiki lisas esitatud stsenaariumide liike, mis on keskse vastaspoole suhtes asjakohased ja mis võivad olla välja töötatud teistmoodi; |
| --- | --- |

a)

vähemalt üheksa kriisilahenduskava stsenaariumi, mis on välja töötatud lisas esitatud kriisilahenduse kavade koostamise malli põhjal, või kriisilahenduskavade stsenaariumide loetelu, mis hõlmab kõiki lisas esitatud stsenaariumide liike, mis on keskse vastaspoole suhtes asjakohased ja mis võivad olla välja töötatud teistmoodi;

| b) | kirjeldus selliste kriisilahendusstsenaariumide kohta, mis on valitud kriisilahendusasutuse hinnangu põhjal keskse vastaspoole eriomadusi ja keerukuse määra arvestades, ja kõigi kriisilahenduse kavas välja töötatud täiendavate stsenaariumide kohta; |
| --- | --- |

b)

kirjeldus selliste kriisilahendusstsenaariumide kohta, mis on valitud kriisilahendusasutuse hinnangu põhjal keskse vastaspoole eriomadusi ja keerukuse määra arvestades, ja kõigi kriisilahenduse kavas välja töötatud täiendavate stsenaariumide kohta;

| c) | kriisilahendusasutus peab lisama iga stsenaariumi liigi kohta vahendid kvantitatiivse hinnangu andmiseks, võimaluse korral sõltuvalt andmete kättesaadavusest, mida tuleb kasutada kriisilahendusstsenaariumide kvantitatiivse mõju näitlikustamiseks; kui andmed ei ole kättesaadavad ja neid ei ole võimalik mõistlike jõupingutuste varal genereerida, peab kriisilahendusasutus koostama võimalikult põhjaliku kvalitatiivse hinnangu vahendite kohta ja seda kavas kajastama, muu hulgas üksikasjalikult seoses sellega, kui põhjalik kvantitatiivne hinnang konkreetse stsenaariumi puhul korraldati; |
| --- | --- |

c)

kriisilahendusasutus peab lisama iga stsenaariumi liigi kohta vahendid kvantitatiivse hinnangu andmiseks, võimaluse korral sõltuvalt andmete kättesaadavusest, mida tuleb kasutada kriisilahendusstsenaariumide kvantitatiivse mõju näitlikustamiseks; kui andmed ei ole kättesaadavad ja neid ei ole võimalik mõistlike jõupingutuste varal genereerida, peab kriisilahendusasutus koostama võimalikult põhjaliku kvalitatiivse hinnangu vahendite kohta ja seda kavas kajastama, muu hulgas üksikasjalikult seoses sellega, kui põhjalik kvantitatiivne hinnang konkreetse stsenaariumi puhul korraldati;

| d) | kriisilahendusstsenaariumide jaoks valitud kriisilahendusstrateegiate kirjeldus, esitades järgmised punktid:






  i) | peamise valitud kriisilahendusstrateegia üksikasjalik kirjeldus; kui valitud on mitu strateegiat, millised on erisused nende kohaldamisel ja kas nende kohaldamise ajakavad erineksid üksteisest, ning keskne strateegiline analüüs, millel põhinevad valitud kriisilahendusstrateegiate eri valikud; |
| --- | --- | --- |

d)

kriisilahendusstsenaariumide jaoks valitud kriisilahendusstrateegiate kirjeldus, esitades järgmised punktid:

i)

peamise valitud kriisilahendusstrateegia üksikasjalik kirjeldus; kui valitud on mitu strateegiat, millised on erisused nende kohaldamisel ja kas nende kohaldamise ajakavad erineksid üksteisest, ning keskne strateegiline analüüs, millel põhinevad valitud kriisilahendusstrateegiate eri valikud;

| ii) | üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on kriisilahenduse kava kavandatud strateegiaid katsetanud, sealhulgas see, kuidas on arvesse võetud valitud stsenaariumile tuginevate kavandatud strateegiate töökindlust, kas võiksid tekkida probleemid või takistused ja kui jah, siis kuidas on neid valitud strateegiat ja stsenaariumi uuesti läbi vaadates vähendatud; |
| --- | --- |

ii)

üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas kriisilahendusasutus on kriisilahenduse kava kavandatud strateegiaid katsetanud, sealhulgas see, kuidas on arvesse võetud valitud stsenaariumile tuginevate kavandatud strateegiate töökindlust, kas võiksid tekkida probleemid või takistused ja kui jah, siis kuidas on neid valitud strateegiat ja stsenaariumi uuesti läbi vaadates vähendatud;

| iii) | üksikasjalik kirjeldus selliste tingimuste kohta, mida kriisilahendusasutus peab hindama, kui ta otsustab oma sekkumise üle kriisilahendusestrateegia raames, ja kriisilahenduse kavandatud vahendid; |
| --- | --- |

iii)

üksikasjalik kirjeldus selliste tingimuste kohta, mida kriisilahendusasutus peab hindama, kui ta otsustab oma sekkumise üle kriisilahendusestrateegia raames, ja kriisilahenduse kavandatud vahendid;

| iv) | üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas võetakse kriisilahendusstrateegias arvesse mõju keskse vastaspoole otsestele ja kaudsetele osalejatele, samuti vastastikuseid sõltuvussuhteid, näiteks teised seotud finantsturutaristud ja kauplemiskohad; |
| --- | --- |

iv)

üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas võetakse kriisilahendusstrateegias arvesse mõju keskse vastaspoole otsestele ja kaudsetele osalejatele, samuti vastastikuseid sõltuvussuhteid, näiteks teised seotud finantsturutaristud ja kauplemiskohad;

| v) | üksikasjalik kirjeldus selle mõju kohta, mis on kriisilahendusstrateegiate kohastel eri kriisilahendusmeetmetel, nagu kriisilahenduse vahendid, millega tasaarvestatavate tehingute kogumid jaotataks eri osadeks, samuti kirjeldus selle kohta, kuidas see mõjutaks muid keskse vastaspoole toimimise aspekte, nagu likviidsus- ja tagatisnõuded, samuti muud liiki kriisilahenduse vahendid, sealhulgas ettevõtte võõrandamise vahend, allahindamine või konverteerimine; |
| --- | --- |

v)

üksikasjalik kirjeldus selle mõju kohta, mis on kriisilahendusstrateegiate kohastel eri kriisilahendusmeetmetel, nagu kriisilahenduse vahendid, millega tasaarvestatavate tehingute kogumid jaotataks eri osadeks, samuti kirjeldus selle kohta, kuidas see mõjutaks muid keskse vastaspoole toimimise aspekte, nagu likviidsus- ja tagatisnõuded, samuti muud liiki kriisilahenduse vahendid, sealhulgas ettevõtte võõrandamise vahend, allahindamine või konverteerimine;

| vi) | üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas võetakse kriisilahendusstrateegiaga arvesse keskse vastaspoole õiguslikku ja tehnilist korraldust ning tagatakse selle järjepidevus ja kuidas toetab kava selle funktsioonide üleandmist, sealhulgas nähes ette eelkokkulepped muude finantsturutaristute või asjaomaste teenuseosutajatega. |
| --- | --- |

vi)

üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas võetakse kriisilahendusstrateegiaga arvesse keskse vastaspoole õiguslikku ja tehnilist korraldust ning tagatakse selle järjepidevus ja kuidas toetab kava selle funktsioonide üleandmist, sealhulgas nähes ette eelkokkulepped muude finantsturutaristute või asjaomaste teenuseosutajatega.

Artikkel 12

Olulised vastastikused sõltuvused

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga k oluliste vastastikuste sõltuvuste kirjeldust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kriisilahenduse kava kohane kirjeldus kõigi tuvastatud oluliste vastastikuste sõltuvuste kohta; |
| --- | --- |

a)

kriisilahenduse kava kohane kirjeldus kõigi tuvastatud oluliste vastastikuste sõltuvuste kohta;

| b) | juhul kui punkti a kohased tuvastatud vastastikused sõltuvused tähendavad suuri erisusi võrreldes kriisilahenduse kava oluliste vastastikuste sõltuvussuhete loeteluga, üksikasjalik kirjeldus nende põhjuste kohta, millest tulenevalt kriisilahendusasutus on olulisi vastastikuseid sõltuvusi teisiti hinnanud, kõik oluliste vastastikuste sõltuvuste erineva hindamise olulised tagajärjed kriisilahenduse kava rakendamisele ja viis, kuidas see võib keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust mõjutada; |
| --- | --- |

b)

juhul kui punkti a kohased tuvastatud vastastikused sõltuvused tähendavad suuri erisusi võrreldes kriisilahenduse kava oluliste vastastikuste sõltuvussuhete loeteluga, üksikasjalik kirjeldus nende põhjuste kohta, millest tulenevalt kriisilahendusasutus on olulisi vastastikuseid sõltuvusi teisiti hinnanud, kõik oluliste vastastikuste sõltuvuste erineva hindamise olulised tagajärjed kriisilahenduse kava rakendamisele ja viis, kuidas see võib keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust mõjutada;

| c) | keskse vastaspoolega vastastikuseid sõltuvussuhteid omavate eri liiki üksuste kirjeldus, sealhulgas loetelu kõigist tähtsamatest sidusrühmadest, nagu keskse vastaspoole otsesed ja kaudsed osalejad, kui neid on võimalik kindlaks teha, omanikud, finantsteenuste osutajad, nagu likviidsuse pakkujad, arvelduspangad või -agendid, platvormid, investeerimisagendid, pangad, kontohaldurid ja muud teenuseosutajad, sealhulgas IT-teenuste osutajad ja andmete esitajad, seotud finantsturutaristud ja nende olulisus kriisilahendusmenetluse seisukohast; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoolega vastastikuseid sõltuvussuhteid omavate eri liiki üksuste kirjeldus, sealhulgas loetelu kõigist tähtsamatest sidusrühmadest, nagu keskse vastaspoole otsesed ja kaudsed osalejad, kui neid on võimalik kindlaks teha, omanikud, finantsteenuste osutajad, nagu likviidsuse pakkujad, arvelduspangad või -agendid, platvormid, investeerimisagendid, pangad, kontohaldurid ja muud teenuseosutajad, sealhulgas IT-teenuste osutajad ja andmete esitajad, seotud finantsturutaristud ja nende olulisus kriisilahendusmenetluse seisukohast;

| d) | kirjeldus punktis c osutatud ja keskse vastaspoolega vastastikust sõltuvust omavate üksuste hindamise kohta, käsitledes nende olulisust keskse vastaspoole jaoks ja ennekõike seda, miks neid käsitatakse või ei käsitata olulisena, ja see, kas keskse vastaspoole suutlikkus jätkata oma kriitiliste funktsioonide täitmist sõltub neist ettevõtjatest või mitte; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus punktis c osutatud ja keskse vastaspoolega vastastikust sõltuvust omavate üksuste hindamise kohta, käsitledes nende olulisust keskse vastaspoole jaoks ja ennekõike seda, miks neid käsitatakse või ei käsitata olulisena, ja see, kas keskse vastaspoole suutlikkus jätkata oma kriitiliste funktsioonide täitmist sõltub neist ettevõtjatest või mitte;

| e) | kirjeldus tegevuse edasiandmise kokkulepete kohta selliste kriitiliste teenuste osutajatega, mis hõlmavad osa keskse vastaspoole põhitegevusest, sealhulgas juhul kui muu üksus tegeleb hindade määramisega ja tagab süsteemid kliirimise, riskimarginaali arvutamiseks või keskse vastaspoole tegevuse muu olulise osa jaoks; |
| --- | --- |

e)

kirjeldus tegevuse edasiandmise kokkulepete kohta selliste kriitiliste teenuste osutajatega, mis hõlmavad osa keskse vastaspoole põhitegevusest, sealhulgas juhul kui muu üksus tegeleb hindade määramisega ja tagab süsteemid kliirimise, riskimarginaali arvutamiseks või keskse vastaspoole tegevuse muu olulise osa jaoks;

| f) | kirjeldus selle kohta, kuidas punkti a kohaselt keskse vastaspoolega olulisi vastastikuseid sõltuvusi omavana tuvastatud üksusi on hinnatud ning kuidas tuvastatud riske on leevendatud ja käsitletud, sealhulgas selliste kokkulepete nagu tasaarvestus õiguslik täitmisele pööratavus ja neist tulenevad regulatiivsed piirangud, et tagada kriisilahenduse kestel tegevuse järjepidevus; |
| --- | --- |

f)

kirjeldus selle kohta, kuidas punkti a kohaselt keskse vastaspoolega olulisi vastastikuseid sõltuvusi omavana tuvastatud üksusi on hinnatud ning kuidas tuvastatud riske on leevendatud ja käsitletud, sealhulgas selliste kokkulepete nagu tasaarvestus õiguslik täitmisele pööratavus ja neist tulenevad regulatiivsed piirangud, et tagada kriisilahenduse kestel tegevuse järjepidevus;

| g) | kirjeldus selle kohta, kuidas on kriisilahenduse kavas leevendatud olulisi probleeme, mis tulenevad sellest, kui kriitilise tähtsusega edasiantud teenuste osutaja ei suuda tegevuse edasiandmise kokkulepete kohaselt kohustusi täita; |
| --- | --- |

g)

kirjeldus selle kohta, kuidas on kriisilahenduse kavas leevendatud olulisi probleeme, mis tulenevad sellest, kui kriitilise tähtsusega edasiantud teenuste osutaja ei suuda tegevuse edasiandmise kokkulepete kohaselt kohustusi täita;

| h) | kirjeldus selle kohta, kuidas on kriisilahenduse kavas kajastatud kriisilahenduse vahendite rakendamise võimalikku mõju mõnele koostalitlevale kesksele vastaspoolele, hõlmates kriisilahenduse käigus sissenõutavate rahaliste maksete nõuete üleandmist või muutuvtagatise tulu väärtuse vähendamist koostalitluskokkuleppe raames; |
| --- | --- |

h)

kirjeldus selle kohta, kuidas on kriisilahenduse kavas kajastatud kriisilahenduse vahendite rakendamise võimalikku mõju mõnele koostalitlevale kesksele vastaspoolele, hõlmates kriisilahenduse käigus sissenõutavate rahaliste maksete nõuete üleandmist või muutuvtagatise tulu väärtuse vähendamist koostalitluskokkuleppe raames;

| i) | kirjeldus võimaliku mõju kohta muudele keskse vastaspoolega seotud finantsturutaristutele, sealhulgas hinnates keskse vastaspoole osaluse olulisust neis üksustes, muu hulgas seda, kas keskse vastaspoole kriisilahendus võiks põhjustada finantsturutaristute kaudu ülekanduva mõju, tingides finantsturutaristutes rikkumismenetlusi või jättes muud ettevõtted ilma juurdepääsust finantsturutaristule. |
| --- | --- |

i)

kirjeldus võimaliku mõju kohta muudele keskse vastaspoolega seotud finantsturutaristutele, sealhulgas hinnates keskse vastaspoole osaluse olulisust neis üksustes, muu hulgas seda, kas keskse vastaspoole kriisilahendus võiks põhjustada finantsturutaristute kaudu ülekanduva mõju, tingides finantsturutaristutes rikkumismenetlusi või jättes muud ettevõtted ilma juurdepääsust finantsturutaristule.

Artikkel 13

Konsolideerimisgrupisisesed olulised vastastikused sõltuvused

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga l konsolideerimisgrupisiseste oluliste vastastikuste sõltuvuste kirjeldust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | selle konsolideerimisgrupi kirjeldus, millesse keskne vastaspool kuulub, ja loetelu keskse vastaspoolega sidemeid omavate grupi ettevõtjate kohta, hinnang sellele, milliste grupi ettevõtjate puhul tuleb sidemeid käsitada konsolideerimisgrupisiseste oluliste vastastikuste sõltuvustena, ja kriisilahenduse kavas tuvastatud grupisiseste sõltuvuste kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

selle konsolideerimisgrupi kirjeldus, millesse keskne vastaspool kuulub, ja loetelu keskse vastaspoolega sidemeid omavate grupi ettevõtjate kohta, hinnang sellele, milliste grupi ettevõtjate puhul tuleb sidemeid käsitada konsolideerimisgrupisiseste oluliste vastastikuste sõltuvustena, ja kriisilahenduse kavas tuvastatud grupisiseste sõltuvuste kirjeldus;

| b) | juhul kui sellised tuvastatud vastastikused sõltuvused tähendavad suuri erisusi võrreldes kriisilahenduse kava oluliste vastastikuste sõltuvussuhete loeteluga ja kui erisused esinevad, üksikasjalik kirjeldus nende peamiste põhjuste kohta, millest tulenevalt kriisilahendusasutus on konsolideerimisgrupisiseseid olulisi vastastikuseid sõltuvusi teisiti hinnanud, kõik erineva hindamise olulised tagajärjed ja viis, kuidas see võib keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust mõjutada, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

juhul kui sellised tuvastatud vastastikused sõltuvused tähendavad suuri erisusi võrreldes kriisilahenduse kava oluliste vastastikuste sõltuvussuhete loeteluga ja kui erisused esinevad, üksikasjalik kirjeldus nende peamiste põhjuste kohta, millest tulenevalt kriisilahendusasutus on konsolideerimisgrupisiseseid olulisi vastastikuseid sõltuvusi teisiti hinnanud, kõik erineva hindamise olulised tagajärjed ja viis, kuidas see võib keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust mõjutada, kui see on asjakohane;

| c) | kirjeldus kriisilahenduse meetmete mõju koha oluliste gruppi kuuluvate ettevõtjate ja juriidiliste isikute muudele äriliinidele, sealhulgas see, kas kriisilahenduse meetmed mõjutaksid muude üksuste suutlikkust tegevust jätkata; |
| --- | --- |

c)

kirjeldus kriisilahenduse meetmete mõju koha oluliste gruppi kuuluvate ettevõtjate ja juriidiliste isikute muudele äriliinidele, sealhulgas see, kas kriisilahenduse meetmed mõjutaksid muude üksuste suutlikkust tegevust jätkata;

| d) | kirjeldus selle kohta, kuidas asjaomased gruppi kuuluvad ettevõtjad oleksid võimelised pakkuma rahalist toetust kas eelneva kokkuleppe alusel või vabatahtlikult; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus selle kohta, kuidas asjaomased gruppi kuuluvad ettevõtjad oleksid võimelised pakkuma rahalist toetust kas eelneva kokkuleppe alusel või vabatahtlikult;

| e) | kirjeldus sellise õigusliku täitmisele pööratavuse või selliste regulatiivsete piirangute kohta, mis võivad mõjutada grupisiseseid vastastikuseid sõltuvusi; |
| --- | --- |

e)

kirjeldus sellise õigusliku täitmisele pööratavuse või selliste regulatiivsete piirangute kohta, mis võivad mõjutada grupisiseseid vastastikuseid sõltuvusi;

| f) | kirjeldus selliste leevendusmeetmete kohta, mis on seotud nimetatud oluliste konsolideerimisgrupisiseste vastastikuste sõltuvustega ja millega tagatakse kriisilahenduse korral tegevuse järjepidevus, nagu see on vajalik keskse vastaspoole kriitiliste funktsioonide järjepidevuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

f)

kirjeldus selliste leevendusmeetmete kohta, mis on seotud nimetatud oluliste konsolideerimisgrupisiseste vastastikuste sõltuvustega ja millega tagatakse kriisilahenduse korral tegevuse järjepidevus, nagu see on vajalik keskse vastaspoole kriitiliste funktsioonide järjepidevuse säilitamiseks.

Artikkel 14

Keskse vastaspoole teatavate funktsioonide tagamine

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga m kirjeldust selle kohta, kuidas tagatakse keskse vastaspoole teatavad funktsioonid, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavad hõlmavad vähemalt järgmiste elementide kirjeldusi:

| a) | kõik olulised toimingud ja süsteemid ning kirjeldus selle kohta, kuidas neid keskseid toiminguid ja süsteeme hinnata ja toimimas hoida, loetledes tuvastatud võimalused jätkuvaks juurdepääsuks taristutele, protsessidele ja töökorraldusele, et säilitada määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktis m loetletud tegevusprotsesside pidev toimimine, ja hindamise peamised tulemused; |
| --- | --- |

a)

kõik olulised toimingud ja süsteemid ning kirjeldus selle kohta, kuidas neid keskseid toiminguid ja süsteeme hinnata ja toimimas hoida, loetledes tuvastatud võimalused jätkuvaks juurdepääsuks taristutele, protsessidele ja töökorraldusele, et säilitada määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktis m loetletud tegevusprotsesside pidev toimimine, ja hindamise peamised tulemused;

| b) | tuvastatud võimalused säilitada rahandusalane vastupanuvõime; |
| --- | --- |

b)

tuvastatud võimalused säilitada rahandusalane vastupanuvõime;

| c) | tuvastatud võimalused tagada lepingupõhiste kokkulepete kehtivana hoidmine, sealhulgas lepingujärgsed vastupanuvõime ja kriisilahenduskindluse klauslid ning lõpetamisõiguse piirangud kriisilahenduse puhul; |
| --- | --- |

c)

tuvastatud võimalused tagada lepingupõhiste kokkulepete kehtivana hoidmine, sealhulgas lepingujärgsed vastupanuvõime ja kriisilahenduskindluse klauslid ning lõpetamisõiguse piirangud kriisilahenduse puhul;

| d) | tuvastatud võimalused tagada sisekokkulepete kehtivana hoidmine kriisilahendusetapis, sealhulgas reaalturupõhised hinnakujundusstruktuurid ja jätkuv juurdepääs funktsionaalsetele varadele; |
| --- | --- |

d)

tuvastatud võimalused tagada sisekokkulepete kehtivana hoidmine kriisilahendusetapis, sealhulgas reaalturupõhised hinnakujundusstruktuurid ja jätkuv juurdepääs funktsionaalsetele varadele;

| e) | kriisilahenduse kava raames juba sõlmitud mitmesugused kokkulepped selleks, et säilitada määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktis m loetletud tegevusprotsesside pidev toimimine kriisilahenduse kestel; |
| --- | --- |

e)

kriisilahenduse kava raames juba sõlmitud mitmesugused kokkulepped selleks, et säilitada määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktis m loetletud tegevusprotsesside pidev toimimine kriisilahenduse kestel;

| f) | see, kuidas kriisilahenduse kava lubaks kesksel vastaspoolel tuvastatud variante kasutades jätkata katkematut kriitiliste kliirimisteenuste osutamist, muu hulgas kasutades ajutisi lahendusi, nagu olemasoleva personali ja taristu kasutamine omandaja või sildasutuse poolt, või kui selliseid lahendusi ei saa eelnevalt välja töötada, loetelu kriisilahenduse korral kasutuskõlblike võimaluste kohta ning loetelu selliste kokkulepete ja lepingute lühikese etteteatamisajaga koostamiseks vajaliku teabe kohta. |
| --- | --- |

f)

see, kuidas kriisilahenduse kava lubaks kesksel vastaspoolel tuvastatud variante kasutades jätkata katkematut kriitiliste kliirimisteenuste osutamist, muu hulgas kasutades ajutisi lahendusi, nagu olemasoleva personali ja taristu kasutamine omandaja või sildasutuse poolt, või kui selliseid lahendusi ei saa eelnevalt välja töötada, loetelu kriisilahenduse korral kasutuskõlblike võimaluste kohta ning loetelu selliste kokkulepete ja lepingute lühikese etteteatamisajaga koostamiseks vajaliku teabe kohta.

Artikkel 15

Väärtuse hindamiseks vajaliku teabe hankimine

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga n kirjeldust selle kohta, kuidas saada väärtuse hindamiseks vajalik teave, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavad hõlmavad vähemalt järgmiste elementide kirjeldust:

| a) | kuidas on kavandatud, et kriisilahendusasutus ja sõltumatu hindaja saavad määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 osutatud väärtuse hindamise koostamiseks vajaliku teabe; |
| --- | --- |

a)

kuidas on kavandatud, et kriisilahendusasutus ja sõltumatu hindaja saavad määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 osutatud väärtuse hindamise koostamiseks vajaliku teabe;

| b) | teave ja protsessid, millega tagatakse sellise teabe sobilikul ajal ja viisil kättesaadavus, mis on vajalik hindamiseks, eelkõige vastavalt määruse (EL) 2021/23 V jaotise II peatükile, ning turustatavuseks, eelkõige vastavalt ettevõtte võõrandamise ja sildasutusena toimiva keskse vastaspoole vahendi turustamisnõuetele; |
| --- | --- |

b)

teave ja protsessid, millega tagatakse sellise teabe sobilikul ajal ja viisil kättesaadavus, mis on vajalik hindamiseks, eelkõige vastavalt määruse (EL) 2021/23 V jaotise II peatükile, ning turustatavuseks, eelkõige vastavalt ettevõtte võõrandamise ja sildasutusena toimiva keskse vastaspoole vahendi turustamisnõuetele;

| c) | kuidas keskne vastaspool asjakohast turuteavet kogub, säilitab, struktureerib, korraldab ja uuendab ning kuidas toimub selliste kriisilahenduse kava jaoks oluliste andmete ettevalmistamine ja valideerimine hindamispäevale võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

c)

kuidas keskne vastaspool asjakohast turuteavet kogub, säilitab, struktureerib, korraldab ja uuendab ning kuidas toimub selliste kriisilahenduse kava jaoks oluliste andmete ettevalmistamine ja valideerimine hindamispäevale võimalikult lähedal;

| d) | kuidas keskne vastaspool valmistab ette finantsaruandeid ja nõutavat aruandlust ning neid korrapäraselt ajakohastab ja kuidas toimub nimetatud finantsteabe ettevalmistamine, põhjalik kirjeldamine ja valideerimine hindamispäevale võimalikult lähedal ning viisil, mis näitab varade ja kohustuste hindamise täielikkust; |
| --- | --- |

d)

kuidas keskne vastaspool valmistab ette finantsaruandeid ja nõutavat aruandlust ning neid korrapäraselt ajakohastab ja kuidas toimub nimetatud finantsteabe ettevalmistamine, põhjalik kirjeldamine ja valideerimine hindamispäevale võimalikult lähedal ning viisil, mis näitab varade ja kohustuste hindamise täielikkust;

| e) | kuidas nähakse ette teabe küllaldane üksikasjalikkus selleks, et kriisilahendusasutus ja sõltumatu hindaja saaksid kriisilahenduse kava raames tegutseda, kehtestades nõuded hindamiseks vajaliku detailsuse kohta, muu hulgas juhul, kui teave peab hõlmama üksikasju positsioonide, tehingute ja tagatiste kohta kas ridade või portfellide kaupa ning keskse vastaspoole omakapitali kohta; |
| --- | --- |

e)

kuidas nähakse ette teabe küllaldane üksikasjalikkus selleks, et kriisilahendusasutus ja sõltumatu hindaja saaksid kriisilahenduse kava raames tegutseda, kehtestades nõuded hindamiseks vajaliku detailsuse kohta, muu hulgas juhul, kui teave peab hõlmama üksikasju positsioonide, tehingute ja tagatiste kohta kas ridade või portfellide kaupa ning keskse vastaspoole omakapitali kohta;

| f) | eeskirjad, peamised meetodid, eeldused ja hinnangud, mida keskne vastaspool kasutab finantsaruannete ja nõutava aruandluse ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

f)

eeskirjad, peamised meetodid, eeldused ja hinnangud, mida keskne vastaspool kasutab finantsaruannete ja nõutava aruandluse ettevalmistamiseks;

| g) | kuidas teavet korraldatakse, märgistatakse ja struktureeritakse ning kuidas kriisilahendusasutus ja sõltumatu hindaja saavad seda tulemuslikult ja turvaliselt kasutada ja analüüsida, et tagada kriisilahendusasutusele kriisilahenduse kava raames meetmete võtmiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

g)

kuidas teavet korraldatakse, märgistatakse ja struktureeritakse ning kuidas kriisilahendusasutus ja sõltumatu hindaja saavad seda tulemuslikult ja turvaliselt kasutada ja analüüsida, et tagada kriisilahendusasutusele kriisilahenduse kava raames meetmete võtmiseks vajalik teave.

Artikkel 16

Hinnang töötajatele avalduva mõju kohta

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga o töötajatele avalduva mõju hinnangut, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavas kajastatakse vähemalt järgmisi elemente:

| a) | kirjeldus töötajate eri liikide kohta ja see, kuidas eri liiki töötajaid tuleb kriisilahenduse korral teavitada ja hallata, ning kava hinnanguline mõju keskse vastaspoole eri liiki töötajatele; |
| --- | --- |

a)

kirjeldus töötajate eri liikide kohta ja see, kuidas eri liiki töötajaid tuleb kriisilahenduse korral teavitada ja hallata, ning kava hinnanguline mõju keskse vastaspoole eri liiki töötajatele;

| b) | kirjeldus selle kohta, kuidas leevendada kriitilise tähtsusega töötajate lahkumist enne kriisilahendust ning kuidas luua stiimuleid kriisilahenduse kestel, et hoida tööl kriitilise tähtsusega töötajaid, kes on kindlaks määratud lähtuvalt nende väärtusest ja olulisusest kriisilahendusetapis; muu hulgas tuleb meeles pidada järgmisi aspekte: i) kõik õiguslikud menetlused, mille järgimist kriisilahenduses nõutakse, ii) stiimulite struktuuride kavandatava tulemuslikkuse hinnangud, iii) võimalus teha kriisilahendusetapi kestel muudatusi töölepingutes, -tingimustes ja -korralduses ja iv) kriitilise tähtsusega töötajate töölhoidmise või värbamisega seonduvate kulude hinnang, sealhulgas seonduvate kulude hinnang, arvestades asjakohaste siseriiklike õigusnormidega tasustamise ja hüvitiste kohta kriisilahenduse kestel; |
| --- | --- |

b)

kirjeldus selle kohta, kuidas leevendada kriitilise tähtsusega töötajate lahkumist enne kriisilahendust ning kuidas luua stiimuleid kriisilahenduse kestel, et hoida tööl kriitilise tähtsusega töötajaid, kes on kindlaks määratud lähtuvalt nende väärtusest ja olulisusest kriisilahendusetapis; muu hulgas tuleb meeles pidada järgmisi aspekte: i) kõik õiguslikud menetlused, mille järgimist kriisilahenduses nõutakse, ii) stiimulite struktuuride kavandatava tulemuslikkuse hinnangud, iii) võimalus teha kriisilahendusetapi kestel muudatusi töölepingutes, -tingimustes ja -korralduses ja iv) kriitilise tähtsusega töötajate töölhoidmise või värbamisega seonduvate kulude hinnang, sealhulgas seonduvate kulude hinnang, arvestades asjakohaste siseriiklike õigusnormidega tasustamise ja hüvitiste kohta kriisilahenduse kestel;

| c) | töötajatega suhtlemise kava kirjeldus, sealhulgas kirjeldus kriisilahendusmenetluse kestel töötajatega konsulteerimiseks kavandatava korra kohta, võttes arvesse riigisiseseid õigusnorme ja süsteeme sotsiaalpartnerite, juhtkonna, omanike ja ametiühingutega dialoogi pidamiseks. |
| --- | --- |

c)

töötajatega suhtlemise kava kirjeldus, sealhulgas kirjeldus kriisilahendusmenetluse kestel töötajatega konsulteerimiseks kavandatava korra kohta, võttes arvesse riigisiseseid õigusnorme ja süsteeme sotsiaalpartnerite, juhtkonna, omanike ja ametiühingutega dialoogi pidamiseks.

Artikkel 17

Kommunikatsioonikava

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga p kommunikatsioonikava, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavad hõlmavad vähemalt järgmiste elementide kirjeldust:

| a) | kommunikatsioonikava, milles on kindlaks määratud järgmine:






  i) | kes meediat ja avalikkust teavitab; |
| --- | --- | --- |

a)

kommunikatsioonikava, milles on kindlaks määratud järgmine:

i)

kes meediat ja avalikkust teavitab;

| ii) | millal meediat ja avalikkust tuleb teavitada; |
| --- | --- |

ii)

millal meediat ja avalikkust tuleb teavitada;

| iii) | mis tuleb edastada, et tagada ainult kriisilahenduse kava kohta käiva avaliku teabe edastamine kooskõlas määrusega (EL) 2021/23; |
| --- | --- |

iii)

mis tuleb edastada, et tagada ainult kriisilahenduse kava kohta käiva avaliku teabe edastamine kooskõlas määrusega (EL) 2021/23;

| b) | kommunikatsioonikava toimimise kord ja menetlused, kommunikatsioonistrateegia rakendamise kriteeriumid, kommunikatsioonikava sobilikkus ja see, mil viisil saavutatakse kavaga eesmärk tagada, et keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamise kavaga suudetakse saavutada eesmärk tegutseda läbipaistvalt; |
| --- | --- |

b)

kommunikatsioonikava toimimise kord ja menetlused, kommunikatsioonistrateegia rakendamise kriteeriumid, kommunikatsioonikava sobilikkus ja see, mil viisil saavutatakse kavaga eesmärk tagada, et keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamise kavaga suudetakse saavutada eesmärk tegutseda läbipaistvalt;

| c) | üksikasjad, mis eristavad seadusega ettenähtud ametlikke teateid vabatahtlikult toimuvast kommunikatsioonist, koos kirjeldusega selle kohta, kuidas on kriisilahenduse kavas arvesse võetud mitmesuguseid regulatiivseid nõudeid teabe avalikustamise kohta, ennekõike juhul, kui selline teave võib mõjutada finantsturu kriitilise tähtsusega teenuseid ja kui keskne vastaspool on börsil noteeritud äriühing või kuulub börsil noteeritud äriühingule; |
| --- | --- |

c)

üksikasjad, mis eristavad seadusega ettenähtud ametlikke teateid vabatahtlikult toimuvast kommunikatsioonist, koos kirjeldusega selle kohta, kuidas on kriisilahenduse kavas arvesse võetud mitmesuguseid regulatiivseid nõudeid teabe avalikustamise kohta, ennekõike juhul, kui selline teave võib mõjutada finantsturu kriitilise tähtsusega teenuseid ja kui keskne vastaspool on börsil noteeritud äriühing või kuulub börsil noteeritud äriühingule;

| d) | see, kuidas on kriisilahenduse kavas hinnatud võimalikku negatiivset reaktsiooni keskse vastaspoole kriisilahendusele ja kuidas nähakse kavaga ette turu sellise potentsiaalselt negatiivse reaktsiooni leevendamine. |
| --- | --- |

d)

see, kuidas on kriisilahenduse kavas hinnatud võimalikku negatiivset reaktsiooni keskse vastaspoole kriisilahendusele ja kuidas nähakse kavaga ette turu sellise potentsiaalselt negatiivse reaktsiooni leevendamine.

Artikkel 18

Olulised toimingud ja süsteemid

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga q keskse vastaspoole toimimispidevuseks vajalike oluliste toimingute ja süsteemide kirjeldust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavad hõlmavad vähemalt järgmiste elementide kirjeldust:

| a) | kriisilahenduse kava raames määratletud olulised toimingud ja süsteemid; |
| --- | --- |

a)

kriisilahenduse kava raames määratletud olulised toimingud ja süsteemid;

| b) | kui määratletud toimingud ja süsteemid erinevad oluliselt finantsseisundi taastamise kavas määratletud olulistest toimingutest ja süsteemidest, kirjeldus peamiste põhjuste kohta, miks kriisilahendusasutus on olulisi toiminguid ja süsteeme teisiti hinnanud, kõik erineva hindamise tähtsamad tagajärjed ja viis, kuidas see võib keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust mõjutada; |
| --- | --- |

b)

kui määratletud toimingud ja süsteemid erinevad oluliselt finantsseisundi taastamise kavas määratletud olulistest toimingutest ja süsteemidest, kirjeldus peamiste põhjuste kohta, miks kriisilahendusasutus on olulisi toiminguid ja süsteeme teisiti hinnanud, kõik erineva hindamise tähtsamad tagajärjed ja viis, kuidas see võib keskse vastaspoole kriisilahenduskõlblikkust mõjutada;

| c) | see, kuidas kõnealused olulised toimingud ja süsteemid on määratletud, ning rakendatud kriteeriumid ja kasutatud künnised nende eristamiseks muudest keskse vastaspoole toimingutest ja süsteemidest, mida ei käsitata oluliste toimingute ja süsteemidena. |
| --- | --- |

c)

see, kuidas kõnealused olulised toimingud ja süsteemid on määratletud, ning rakendatud kriteeriumid ja kasutatud künnised nende eristamiseks muudest keskse vastaspoole toimingutest ja süsteemidest, mida ei käsitata oluliste toimingute ja süsteemidena.

Artikkel 19

Kriisilahenduse kolleegiumi teavitamine

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga r kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise korra kirjeldust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavad hõlmavad vähemalt järgmiste elementide kirjeldust:

| a) | menetlused ja protsessid, mida tuleb kriisilahenduse kolleegiumi teavitamisel järgida, ja ennekõike teave postiloendite, näidisdokumentide ja ajakavade kohta seoses kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise viisi ja ajaga; |
| --- | --- |

a)

menetlused ja protsessid, mida tuleb kriisilahenduse kolleegiumi teavitamisel järgida, ja ennekõike teave postiloendite, näidisdokumentide ja ajakavade kohta seoses kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise viisi ja ajaga;

| b) | postiloendite ajakohasena hoidmise kord; |
| --- | --- |

b)

postiloendite ajakohasena hoidmise kord;

| c) | kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise menetluse testimise kord, sealhulgas teave nimetatud testimise ulatuse ja sageduse kohta ning menetlused, et tegelda selliste vajakajäämistega nagu vead, vääritimõistmine või viivitused. |
| --- | --- |

c)

kriisilahenduse kolleegiumi teavitamise menetluse testimise kord, sealhulgas teave nimetatud testimise ulatuse ja sageduse kohta ning menetlused, et tegelda selliste vajakajäämistega nagu vead, vääritimõistmine või viivitused.

Artikkel 20

Meetmed positsioonide ja seotud varade ülekantavuse hõlbustamiseks

Koostades kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 7 punktiga s kirjeldust selliste meetmete kohta, millega hõlbustatakse positsioonide ja seotud varade ülekantavust, tagab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse kavad hõlmavad vähemalt järgmiste elementide kirjeldust:

| a) | hinnang sellele, kas on võimalik kanda positsioonid ja seotud varad üle teise vastaspoolde, sealhulgas hinnang selle teostatavusele ja tõenäolisele tulemusele ning hinnang olukorrale, mille puhul ülekandmine või üleandmine ei ole lõppkokkuvõttes võimalik; |
| --- | --- |

a)

hinnang sellele, kas on võimalik kanda positsioonid ja seotud varad üle teise vastaspoolde, sealhulgas hinnang selle teostatavusele ja tõenäolisele tulemusele ning hinnang olukorrale, mille puhul ülekandmine või üleandmine ei ole lõppkokkuvõttes võimalik;

| b) | kuidas keskne vastaspool säilitab asjakohast teavet kliendi omnibus- ja segregeeritud kontode positsioonide kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (3), ja kuidas keskne vastaspool suudab esitada üksikasjalikud andmed selliste vahendite ja süsteemide kohta, mille varal säilitatakse ajakohast teavet, mida saab kriisilahenduse korral kiiresti esitada, et tagada kliendi keskses vastaspooles olevate positsioonide – juhul kui nende kindlakstegemine on võimalik – tuvastamine ja potentsiaalne edukas üleandmine; |
| --- | --- |

b)

kuidas keskne vastaspool säilitab asjakohast teavet kliendi omnibus- ja segregeeritud kontode positsioonide kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (3), ja kuidas keskne vastaspool suudab esitada üksikasjalikud andmed selliste vahendite ja süsteemide kohta, mille varal säilitatakse ajakohast teavet, mida saab kriisilahenduse korral kiiresti esitada, et tagada kliendi keskses vastaspooles olevate positsioonide – juhul kui nende kindlakstegemine on võimalik – tuvastamine ja potentsiaalne edukas üleandmine;

3

| c) | meetmed, millega hõlbustatakse kohustusi mittetäitva keskse vastaspoole kliirivate liikmete ja klientide positsioonide ja seotud varade ülekantavust kohustusi mittetäitvast kesksest vastaspoolest teise kesksesse vastaspoolde või sildasutusena toimivasse kesksesse vastaspoolde. |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega hõlbustatakse kohustusi mittetäitva keskse vastaspoole kliirivate liikmete ja klientide positsioonide ja seotud varade ülekantavust kohustusi mittetäitvast kesksest vastaspoolest teise kesksesse vastaspoolde või sildasutusena toimivasse kesksesse vastaspoolde.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 22, 22.1.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

3

---

LISA

Stsenaariumid, mida keskse vastaspoole kriisilahenduse kava peab sisaldama

| Stsenaariumide liigid
  (määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 3 punkt a ja artikli 12 lõike 7 punkt j) | Stsenaariumide liiki kirjeldavad tegurid
  (määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 3 punkt a ja artikli 12 lõike 7 punkt j) |
| --- | --- |
| Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Finantsseisundi taastamine ei ole edukas; kesksel vastaspoolel puuduvad küllaldased ressursid ja vahendid edukaks finantsseisundi taastamiseks | Koostage stsenaarium, mille raames keskne vastaspool ei ole täies ulatuses tegelenud likviidsuspuudujäägiga või ei ole kehtestanud kahjumi jaotamise korda, mis tegeleb täies ulatuses krediidiriskist tingitud katmata kahjudega. Selle tulemusena ei ole finantsseisundi taastamise ressursid ja vahendid küllaldased kahjumi katmiseks ja rahaliste vahendite taastamiseks regulatiivsetele miinimumnõuetele vastavuseni. |
| Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Kahjumi jaotamise kord ei toimi | Koostage stsenaarium, mille puhul keskse vastaspoole kahjumi jaotamise kord, mis on esitatud finantsseisundi taastamise kavas, ei toimi plaanitu kohaselt ja selle tulemusena ei ole kavandatud ressursid või vahendid finantsseisundi taastamise ajal kas üldse või küllaldasel määral kättesaadavad. |
| Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Mitu kliirivat liiget ei täida keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete raames oma kohustusi | Koostage stsenaarium, mille puhul mitu kliirivat liiget ei täida keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete raames oma kohustusi. Kui oma kohustusi mittetäitvate kliirivate liikmete rühm on küllaldaselt suur või kui nende poolne kohustuste mittetäitmine tingib üldise usalduse kaotuse keskse vastaspoole suhtes, ei pruugi kesksel vastaspoolel olla võimalik tegevust jätkata. |
| Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Finantsseisundi taastamise meetmete ajastamine | Koostage stsenaarium, mille puhul asjaomased asutused otsustavad, et kriisilahendust tuleb alustada enne mõnede keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava kohaste meetmete või vahendite kohaldamist. Selle stsenaariumi puhul on asjaomased asutused otsustanud, et finantsseisundi taastamise meetmete või vahendite kohaldamine valitsevates turutingimustes võib ohustada finantsstabiilsust ja/või kriitilise tähtsusega funktsioonide järjepidevust. |
| Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Investeerimisriskid | Koostage stsenaarium, mille puhul alustamise tagatise või tagatisfondi varade investeerimisest võib tuleneda kahjum näiteks investeeringu vastaspoole maksejõuetuks jäämise tõttu. Keskne vastaspool võib olla sunnitud sellise kahjumi enda kanda võtma, kui keskse vastaspoole eeskirjade kohased kahjumi jaotamise vahendid neid muul moel ei kata. Kahjum võib tekkida ka keskse vastaspoole enese rahaliste vahendite, sealhulgas esimese omavahendi (SITG) ja teise omavahendi (SSITG) investeerimisest. Investeerimiskahjum võib tekkida järsku. |
| Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Teenuseosutajate maksejõuetus | Koostage stsenaarium, mille puhul keskne vastaspool võib kontohalduri, depositooriumi, makse- või arvelduspanga, maksesüsteemi, väärtpaberiarveldussüsteemi või muu sarnaseid teenuseid osutava üksuse maksejõuetuse tõttu kaotada õigeaegse juurdepääsu oma varale, ei saa enam tagatisi seada või ei saa enam mitterahalisi tagatisi või investeeringuid rahaks vahetada. See võib tingida kesksele vastaspoolele likviidsus- ja maksevõimelisusprobleeme sõltuvalt maksejõuetuse laadist või tagajärgedest ning sellest, kui kaua tal kulub, et varadele juurdepääs tagasi saada. |
| Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Operatsiooniriski juhtumid | Koostage stsenaarium, mille puhul finantskahju või likviidsusprobleemid tekivad tulenevalt mitmesugustest tegevushäiretest, nagu inimlik eksimus, infotehnoloogia puudulik toimimine, pettus, küberintsident või müüja või teenuseosutaja poolne oma kohustuste rikkumine. Keskne vastaspool võib kanda kahju otse (esmane kahju) või tulenevalt kohtumenetlusest, mille on algatanud teised juhtumist mõjutatud pooled (teisene kahju). Operatsiooniriski juhtumid võivad tekkida järsku, kuid teatav kahju – eriti teisene kahju – võib täies ulatuses materialiseeruda alles aastate pärast. |
| Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Finantskahju (terviklik kahjumi jaotamise kord seoses väärtpaberite hoidmisest ja investeeringutest tuleneva kahjumiga, mida keskne vastaspool kannab oma kliirimis- ja arveldamistegevuse tulemusena) | Koostage stsenaarium, mille puhul kesksel vastaspoolel ei ole küllaldasi ressursse või vahendeid, et katta muu kui kohustuste mittetäitmisest põhjustatud kahjum (sealhulgas kahjum, mis tuleneb õiguslikest riskidest, sealhulgas õiguslikud sanktsioonid, õigusnormidega ette nähtud karistused, täitemeetmed ja lepingujärgsed karistused, mis võivad põhjustada kesksele vastaspoolele märkimisväärse kahjumi või ebakindluse ja mille materialiseerumiseks võib kuluda pikk aeg). Selle stsenaariumi kohaselt oleks muu kui kohustuste mittetäitmisest tulenev kahjum suurem kui keskse vastaspoole kapital ja tingimuslikud vahendid (nt kindlustus või emaettevõtja antavad tagatised). Samas sellise stsenaariumi puhul, kui kahjumi kandmist nõutaks ka keskse vastaspoole kliirivatelt liikmetelt, ei oleks ressursside kogusumma piisav, et katta kahjum ja/või taastada kapital nõutava miinimumini. |
| Koostage stsenaarium, mille puhul finantsseisundi taastamise kavas esitatud keskse vastaspoole korda (konkreetse) muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi katmiseks ei saa kasutada või see ei toimi kava kohaselt. Selle tulemusena ei ole kavandatud ressursid või vahendid finantsseisundi taastamise ajal kas üldse või küllaldasel määral kättesaadavad. |
| Koostage stsenaarium, mille puhul keskse vastaspoole kliirivad liikmed ei täida keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete raames oma kohustusi. Selle stsenaariumi puhul ei täida kliirivad liikmed kohaldatavaid kahjumi jaotamise või ressursside taastamise kohustusi. |
| Koostage stsenaarium, mille puhul keskse vastaspoole aktsionärid ei toeta keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmeid. Selle stsenaariumi puhul ei kata keskse vastaspoole emaettevõtja või muud aktsionärid keskse vastaspoole muud kui kohustuste mittetäitmisest tulenevat kahjumit, mis ei ole mujale jaotatud, ja/või ei soovi keskset vastaspoolt rekapitaliseerida, sõltumata sellest, kas lepingujärgne kohustus, emaettevõtja tagatis või muu rahaliste vahendite andmise kokkulepe on olemas või mitte. |
| Koostage stsenaarium, mille puhul asjaomased asutused otsustavad, et kriisilahendust tuleb alustada enne mõnede finantsseisundi taastamise meetmete või vahendite kohaldamist või keskse vastaspoole tegevuse lõpetamist. Selle stsenaariumi puhul vastab keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja tegevuse lõpetamise kord finantsturutaristu põhimõtetele, kuid asjaomased asutused on otsustanud, et nende kohaldamine valitsevates turutingimustes võib ohustada finantsstabiilsust ja/või kriitilise tähtsusega funktsioonide järjepidevust. |
| Juhtum(id), mis põhjustavad ühekorraga kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi ja muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi – Selle stsenaariumi puhul tegeletakse olukorraga, kui üheainsa juhtumi või mitme piiratud ajavahemiku jooksul toimunud juhtumi tulemusena esineb üheaegne kohustuste mittetäitmisest tulenev kahjum ja muu kui kohustuste mittetäitmisest tulenev kahjum. | Koostage stsenaarium, mille puhul kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi ja muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi oluliseks allikaks on konkreetsed üksused; asjakohased võivad olla konkreetsed stsenaariumid, mille raames analüüsitakse nimetatud üksusi mõjutavaid makseviivituse juhte.
  Arvesse tuleb võtta juhtumeid, kui muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi katavad kliirivad liikmed, mis mõjutab kahju edasikandumise viisi, ning kui esinevad olulised erinevused kohustuste mittetäitmise ja muu kui kohustuste mittetäitmise juhtumite eri kombinatsioonide vahel seoses olemasolevate vahendite, vahendite kasutamise, kahjumite liikumise või sidusrühmadele avalduva mõjuga. |

Stsenaariumide liigid

(määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 3 punkt a ja artikli 12 lõike 7 punkt j)

Stsenaariumide liiki kirjeldavad tegurid

(määruse (EL) 2021/23 artikli 12 lõike 3 punkt a ja artikli 12 lõike 7 punkt j)

Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Finantsseisundi taastamine ei ole edukas; kesksel vastaspoolel puuduvad küllaldased ressursid ja vahendid edukaks finantsseisundi taastamiseks

Koostage stsenaarium, mille raames keskne vastaspool ei ole täies ulatuses tegelenud likviidsuspuudujäägiga või ei ole kehtestanud kahjumi jaotamise korda, mis tegeleb täies ulatuses krediidiriskist tingitud katmata kahjudega. Selle tulemusena ei ole finantsseisundi taastamise ressursid ja vahendid küllaldased kahjumi katmiseks ja rahaliste vahendite taastamiseks regulatiivsetele miinimumnõuetele vastavuseni.

Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Kahjumi jaotamise kord ei toimi

Koostage stsenaarium, mille puhul keskse vastaspoole kahjumi jaotamise kord, mis on esitatud finantsseisundi taastamise kavas, ei toimi plaanitu kohaselt ja selle tulemusena ei ole kavandatud ressursid või vahendid finantsseisundi taastamise ajal kas üldse või küllaldasel määral kättesaadavad.

Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Mitu kliirivat liiget ei täida keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete raames oma kohustusi

Koostage stsenaarium, mille puhul mitu kliirivat liiget ei täida keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete raames oma kohustusi. Kui oma kohustusi mittetäitvate kliirivate liikmete rühm on küllaldaselt suur või kui nende poolne kohustuste mittetäitmine tingib üldise usalduse kaotuse keskse vastaspoole suhtes, ei pruugi kesksel vastaspoolel olla võimalik tegevust jätkata.

Kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Finantsseisundi taastamise meetmete ajastamine

Koostage stsenaarium, mille puhul asjaomased asutused otsustavad, et kriisilahendust tuleb alustada enne mõnede keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava kohaste meetmete või vahendite kohaldamist. Selle stsenaariumi puhul on asjaomased asutused otsustanud, et finantsseisundi taastamise meetmete või vahendite kohaldamine valitsevates turutingimustes võib ohustada finantsstabiilsust ja/või kriitilise tähtsusega funktsioonide järjepidevust.

Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Investeerimisriskid

Koostage stsenaarium, mille puhul alustamise tagatise või tagatisfondi varade investeerimisest võib tuleneda kahjum näiteks investeeringu vastaspoole maksejõuetuks jäämise tõttu. Keskne vastaspool võib olla sunnitud sellise kahjumi enda kanda võtma, kui keskse vastaspoole eeskirjade kohased kahjumi jaotamise vahendid neid muul moel ei kata. Kahjum võib tekkida ka keskse vastaspoole enese rahaliste vahendite, sealhulgas esimese omavahendi (SITG) ja teise omavahendi (SSITG) investeerimisest. Investeerimiskahjum võib tekkida järsku.

Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Teenuseosutajate maksejõuetus

Koostage stsenaarium, mille puhul keskne vastaspool võib kontohalduri, depositooriumi, makse- või arvelduspanga, maksesüsteemi, väärtpaberiarveldussüsteemi või muu sarnaseid teenuseid osutava üksuse maksejõuetuse tõttu kaotada õigeaegse juurdepääsu oma varale, ei saa enam tagatisi seada või ei saa enam mitterahalisi tagatisi või investeeringuid rahaks vahetada. See võib tingida kesksele vastaspoolele likviidsus- ja maksevõimelisusprobleeme sõltuvalt maksejõuetuse laadist või tagajärgedest ning sellest, kui kaua tal kulub, et varadele juurdepääs tagasi saada.

Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Operatsiooniriski juhtumid

Koostage stsenaarium, mille puhul finantskahju või likviidsusprobleemid tekivad tulenevalt mitmesugustest tegevushäiretest, nagu inimlik eksimus, infotehnoloogia puudulik toimimine, pettus, küberintsident või müüja või teenuseosutaja poolne oma kohustuste rikkumine. Keskne vastaspool võib kanda kahju otse (esmane kahju) või tulenevalt kohtumenetlusest, mille on algatanud teised juhtumist mõjutatud pooled (teisene kahju). Operatsiooniriski juhtumid võivad tekkida järsku, kuid teatav kahju – eriti teisene kahju – võib täies ulatuses materialiseeruda alles aastate pärast.

Muu kui kohustuste mittetäitmise stsenaarium – Finantskahju (terviklik kahjumi jaotamise kord seoses väärtpaberite hoidmisest ja investeeringutest tuleneva kahjumiga, mida keskne vastaspool kannab oma kliirimis- ja arveldamistegevuse tulemusena)

Koostage stsenaarium, mille puhul kesksel vastaspoolel ei ole küllaldasi ressursse või vahendeid, et katta muu kui kohustuste mittetäitmisest põhjustatud kahjum (sealhulgas kahjum, mis tuleneb õiguslikest riskidest, sealhulgas õiguslikud sanktsioonid, õigusnormidega ette nähtud karistused, täitemeetmed ja lepingujärgsed karistused, mis võivad põhjustada kesksele vastaspoolele märkimisväärse kahjumi või ebakindluse ja mille materialiseerumiseks võib kuluda pikk aeg). Selle stsenaariumi kohaselt oleks muu kui kohustuste mittetäitmisest tulenev kahjum suurem kui keskse vastaspoole kapital ja tingimuslikud vahendid (nt kindlustus või emaettevõtja antavad tagatised). Samas sellise stsenaariumi puhul, kui kahjumi kandmist nõutaks ka keskse vastaspoole kliirivatelt liikmetelt, ei oleks ressursside kogusumma piisav, et katta kahjum ja/või taastada kapital nõutava miinimumini.

Koostage stsenaarium, mille puhul finantsseisundi taastamise kavas esitatud keskse vastaspoole korda (konkreetse) muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi katmiseks ei saa kasutada või see ei toimi kava kohaselt. Selle tulemusena ei ole kavandatud ressursid või vahendid finantsseisundi taastamise ajal kas üldse või küllaldasel määral kättesaadavad.

Koostage stsenaarium, mille puhul keskse vastaspoole kliirivad liikmed ei täida keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete raames oma kohustusi. Selle stsenaariumi puhul ei täida kliirivad liikmed kohaldatavaid kahjumi jaotamise või ressursside taastamise kohustusi.

Koostage stsenaarium, mille puhul keskse vastaspoole aktsionärid ei toeta keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmeid. Selle stsenaariumi puhul ei kata keskse vastaspoole emaettevõtja või muud aktsionärid keskse vastaspoole muud kui kohustuste mittetäitmisest tulenevat kahjumit, mis ei ole mujale jaotatud, ja/või ei soovi keskset vastaspoolt rekapitaliseerida, sõltumata sellest, kas lepingujärgne kohustus, emaettevõtja tagatis või muu rahaliste vahendite andmise kokkulepe on olemas või mitte.

Koostage stsenaarium, mille puhul asjaomased asutused otsustavad, et kriisilahendust tuleb alustada enne mõnede finantsseisundi taastamise meetmete või vahendite kohaldamist või keskse vastaspoole tegevuse lõpetamist. Selle stsenaariumi puhul vastab keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise ja tegevuse lõpetamise kord finantsturutaristu põhimõtetele, kuid asjaomased asutused on otsustanud, et nende kohaldamine valitsevates turutingimustes võib ohustada finantsstabiilsust ja/või kriitilise tähtsusega funktsioonide järjepidevust.

Juhtum(id), mis põhjustavad ühekorraga kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi ja muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi – Selle stsenaariumi puhul tegeletakse olukorraga, kui üheainsa juhtumi või mitme piiratud ajavahemiku jooksul toimunud juhtumi tulemusena esineb üheaegne kohustuste mittetäitmisest tulenev kahjum ja muu kui kohustuste mittetäitmisest tulenev kahjum.

Koostage stsenaarium, mille puhul kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi ja muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi oluliseks allikaks on konkreetsed üksused; asjakohased võivad olla konkreetsed stsenaariumid, mille raames analüüsitakse nimetatud üksusi mõjutavaid makseviivituse juhte.

Arvesse tuleb võtta juhtumeid, kui muu kui kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahjumi katavad kliirivad liikmed, mis mõjutab kahju edasikandumise viisi, ning kui esinevad olulised erinevused kohustuste mittetäitmise ja muu kui kohustuste mittetäitmise juhtumite eri kombinatsioonide vahel seoses olemasolevate vahendite, vahendite kasutamise, kahjumite liikumise või sidusrühmadele avalduva mõjuga.

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/62

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1194,

20. juuni 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2022/2346 seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 XVI lisas loetletud teatavaid meditsiinilise sihtotstarbeta tooteid käsitlevate üleminekusätetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2 koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2346 (2) artikli 2 lõigetega 1 ja 2 on kehtestatud üleminekusätted toodete jaoks, millega tehakse kliinilisi uuringuid või mille puhul tuleb vastavushindamisse kaasata teavitatud asutus. Kõnealuse rakendusmääruse artikli 2 lõikes 3 on ühtlasi sätestatud konkreetsed üleminekusätted toodete jaoks, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/2346 (2) artikli 2 lõigetega 1 ja 2 on kehtestatud üleminekusätted toodete jaoks, millega tehakse kliinilisi uuringuid või mille puhul tuleb vastavushindamisse kaasata teavitatud asutus. Kõnealuse rakendusmääruse artikli 2 lõikes 3 on ühtlasi sätestatud konkreetsed üleminekusätted toodete jaoks, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ (3).

| (2) | Määrusega (EL) 2017/745 ette nähtud üleminekuperioodi on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/607 (4) pikendatud teatavate meditsiiniseadmete puhul, sealhulgas seadmete puhul, mida hõlmav sertifikaat, mille teavitatud asutus on välja andnud kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, kehtib olenevalt seadme riskiklassist kuni 31. detsembrini 2027 või 31. detsembrini 2028. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2017/745 ette nähtud üleminekuperioodi on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/607 (4) pikendatud teatavate meditsiiniseadmete puhul, sealhulgas seadmete puhul, mida hõlmav sertifikaat, mille teavitatud asutus on välja andnud kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, kehtib olenevalt seadme riskiklassist kuni 31. detsembrini 2027 või 31. detsembrini 2028.

| (3) | Järjepidevuse tagamiseks ja ettevõtjatele õiguskindluse loomiseks tuleks rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud üleminekusätted toodete jaoks, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, viia vastavusse määrusega (EL) 2023/607 muudetud määruse (EL) 2017/745 üleminekusätetega. |
| --- | --- |

(3)

Järjepidevuse tagamiseks ja ettevõtjatele õiguskindluse loomiseks tuleks rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud üleminekusätted toodete jaoks, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, viia vastavusse määrusega (EL) 2023/607 muudetud määruse (EL) 2017/745 üleminekusätetega.

| (4) | Toodete suhtes, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, kohaldatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud konkreetset üleminekusätet. See säte on kohaldatav alates 22. detsembrist 2022 ja võimaldab selliseid tooteid teatavatel tingimustel turule lasta või kasutusele võtta ka juhul, kui asjaomane sertifikaat on aegunud. Käesoleva määrusega tuleks konkreetse üleminekusättena näha ette võimalus lasta jätkuvalt turule või võtta jätkuvalt kasutusele ka tooteid, mida hõlmav sertifikaat, mille on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, on aegunud ning mille suhtes ei kohaldata määrusega (EL) 2023/607 muudetud määrusega (EL) 2017/745 kehtestatud pikendatud üleminekusätteid. Järjepidevuse tagamiseks peaksid olema täidetud määrusega (EL) 2023/607 muudetud määruse (EL) 2017/745 artiklis 120 sätestatud kohaldatavad tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Toodete suhtes, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, kohaldatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud konkreetset üleminekusätet. See säte on kohaldatav alates 22. detsembrist 2022 ja võimaldab selliseid tooteid teatavatel tingimustel turule lasta või kasutusele võtta ka juhul, kui asjaomane sertifikaat on aegunud. Käesoleva määrusega tuleks konkreetse üleminekusättena näha ette võimalus lasta jätkuvalt turule või võtta jätkuvalt kasutusele ka tooteid, mida hõlmav sertifikaat, mille on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, on aegunud ning mille suhtes ei kohaldata määrusega (EL) 2023/607 muudetud määrusega (EL) 2017/745 kehtestatud pikendatud üleminekusätteid. Järjepidevuse tagamiseks peaksid olema täidetud määrusega (EL) 2023/607 muudetud määruse (EL) 2017/745 artiklis 120 sätestatud kohaldatavad tingimused.

| (5) | Selleks, et vähendada võimalikult suurel määral kattuvust vastavushindamisega nende meditsiiniseadmete puhul, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, ning seeläbi vähendada teavitatud asutuste koormust ja seadmete nappuse riski, tuleks pikendada rakendusmääruse (EL) 2022/2346 üleminekusätteid toodete jaoks, millega tehakse kliinilisi uuringuid, ning toodete jaoks, mille puhul tuleb vastavushindamismenetlusse kaasata teavitatud asutus, vastavalt 18 ja 30 kuu võrra. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et vähendada võimalikult suurel määral kattuvust vastavushindamisega nende meditsiiniseadmete puhul, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, ning seeläbi vähendada teavitatud asutuste koormust ja seadmete nappuse riski, tuleks pikendada rakendusmääruse (EL) 2022/2346 üleminekusätteid toodete jaoks, millega tehakse kliinilisi uuringuid, ning toodete jaoks, mille puhul tuleb vastavushindamismenetlusse kaasata teavitatud asutus, vastavalt 18 ja 30 kuu võrra.

| (6) | Rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud üleminekusätteid toodete jaoks, millega tehakse kliinilisi uuringuid või mille puhul tuleb vastavushindamismenetlusse kaasata teavitatud asutus, kohaldatakse alates 22. juunist 2023. Selle tagamiseks, et nende toodete puhul oleks võimalik pikendatud üleminekusätetest otsest kasu saada, tuleks käesoleva määruse asjakohaseid sätteid kohaldada samast kuupäevast. Toodete suhtes, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, on rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud üleminekusätteid kohaldatud alates 22. detsembrist 2022. Selle tagamiseks, et nende toodete puhul oleks võimalik pikendatud üleminekusätetest sujuvalt kasu saada, ning lähtuvalt asjaolust, et käesolevas määruses sätestatud konkreetsete tingimustega tagatakse järjepidevus varem kohaldatavate sätetega, tuleks käesoleva määruse asjakohaseid sätteid kohaldada samuti alates 22. juunist 2023. Sellest tulenevalt tuleks varasem säte, millega on ette nähtud kohaldamine alates 22. detsembrist 2022, käesoleva määruse kohase muudetud sätte kohaldamise alguskuupäevast alates rakendusmäärusest (EL) 2022/2346 välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud üleminekusätteid toodete jaoks, millega tehakse kliinilisi uuringuid või mille puhul tuleb vastavushindamismenetlusse kaasata teavitatud asutus, kohaldatakse alates 22. juunist 2023. Selle tagamiseks, et nende toodete puhul oleks võimalik pikendatud üleminekusätetest otsest kasu saada, tuleks käesoleva määruse asjakohaseid sätteid kohaldada samast kuupäevast. Toodete suhtes, mida hõlmava sertifikaadi on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, on rakendusmäärusega (EL) 2022/2346 kehtestatud üleminekusätteid kohaldatud alates 22. detsembrist 2022. Selle tagamiseks, et nende toodete puhul oleks võimalik pikendatud üleminekusätetest sujuvalt kasu saada, ning lähtuvalt asjaolust, et käesolevas määruses sätestatud konkreetsete tingimustega tagatakse järjepidevus varem kohaldatavate sätetega, tuleks käesoleva määruse asjakohaseid sätteid kohaldada samuti alates 22. juunist 2023. Sellest tulenevalt tuleks varasem säte, millega on ette nähtud kohaldamine alates 22. detsembrist 2022, käesoleva määruse kohase muudetud sätte kohaldamise alguskuupäevast alates rakendusmäärusest (EL) 2022/2346 välja jätta.

| (7) | Selle tagamiseks, et ettevõtjad saaksid käesoleva määrusega kehtestatud pikendatud üleminekusätetele kiiresti ligi ja neid kiiresti rakendada, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(7)

Selle tagamiseks, et ettevõtjad saaksid käesoleva määrusega kehtestatud pikendatud üleminekusätetele kiiresti ligi ja neid kiiresti rakendada, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (8) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2022/2346 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2022/2346 vastavalt muuta.

| (9) | On konsulteeritud meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. |
| --- | --- |

(9)

On konsulteeritud meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas meditsiiniseadmete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas meditsiiniseadmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2022/2346 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse kuupäev „22. juunini 2028“ kuupäevaga „31. detsembrini 2029“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse kuupäev „22. juunini 2028“ kuupäevaga „31. detsembrini 2029“;

| ii) | kolmandas lõigus asendatakse kuupäev „22. juunini 2026“ kuupäevaga „31. detsembrini 2027“; |
| --- | --- |

ii)

kolmandas lõigus asendatakse kuupäev „22. juunini 2026“ kuupäevaga „31. detsembrini 2027“;

| iii) | neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Erandina esimesest lõigust tohib nimetatud lõigus sätestatud tingimustele vastavat toodet ajavahemikul 1. jaanuarist 2028 kuni 31. detsembrini 2029 turule lasta või sellise toote kasutusele võtta üksnes juhul, kui teavitatud asutus ja tootja on kooskõlas määruse (EL) 2017/745 VII lisa punkti 4.3 teise lõiguga allkirjastanud kirjaliku kokkuleppe vastavushindamise läbiviimise kohta.“; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina esimesest lõigust tohib nimetatud lõigus sätestatud tingimustele vastavat toodet ajavahemikul 1. jaanuarist 2028 kuni 31. detsembrini 2029 turule lasta või sellise toote kasutusele võtta üksnes juhul, kui teavitatud asutus ja tootja on kooskõlas määruse (EL) 2017/745 VII lisa punkti 4.3 teise lõiguga allkirjastanud kirjaliku kokkuleppe vastavushindamise läbiviimise kohta.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse kuupäev „22. juunini 2025“ kuupäevaga „31. detsembrini 2028“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse kuupäev „22. juunini 2025“ kuupäevaga „31. detsembrini 2028“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Erandina esimesest lõigust tohib nimetatud lõigus sätestatud tingimustele vastavat toodet ajavahemikul 1. jaanuarist 2027 kuni 31. detsembrini 2028 turule lasta või sellise toote kasutusele võtta üksnes juhul, kui teavitatud asutus ja tootja on kooskõlas määruse (EL) 2017/745 VII lisa punkti 4.3 teise lõiguga allkirjastanud kirjaliku kokkuleppe vastavushindamise läbiviimise kohta.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina esimesest lõigust tohib nimetatud lõigus sätestatud tingimustele vastavat toodet ajavahemikul 1. jaanuarist 2027 kuni 31. detsembrini 2028 turule lasta või sellise toote kasutusele võtta üksnes juhul, kui teavitatud asutus ja tootja on kooskõlas määruse (EL) 2017/745 VII lisa punkti 4.3 teise lõiguga allkirjastanud kirjaliku kokkuleppe vastavushindamise läbiviimise kohta.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Toodet, mida hõlmav sertifikaat, mille on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, aegus pärast 26. maid 2021 ja enne 20. märtsi 2023 ning mille puhul määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõike 2 teise lõigu punktis a või b sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib turule lasta või sellise toote kasutusele võtta ka pärast sertifikaadi aegumist kuni määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõikes 3a sätestatud kuupäevani, kui on täidetud määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõigetes 3c, 3d ja 3e sätestatud tingimused.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Toodet, mida hõlmav sertifikaat, mille on andnud välja teavitatud asutus kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ, aegus pärast 26. maid 2021 ja enne 20. märtsi 2023 ning mille puhul määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõike 2 teise lõigu punktis a või b sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib turule lasta või sellise toote kasutusele võtta ka pärast sertifikaadi aegumist kuni määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõikes 3a sätestatud kuupäevani, kui on täidetud määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõigetes 3c, 3d ja 3e sätestatud tingimused.“

| 2) | Artikli 3 lõike 2 teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 2 teine lause jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 22. juunist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 117, 5.5.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. detsembri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/2346, millega kehtestatakse ühtsed kirjeldused meditsiinilise sihtotstarbeta tooterühmade kohta, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (milles käsitletakse meditsiiniseadmeid) XVI lisas (ELT L 311, 2.12.2022, lk 60).

2

(3)  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/607, millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas (ELT L 80, 20.3.2023, lk 24).

4

in vitro

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1195,

20. juuni 2023,

millega kehtestatakse eeskirjad sellise teabe üksikasjade ja vormi kohta, mille liikmesriigid peavad kättesaadavaks tegema mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete või ainetega saastumise juhtumeid käsitlevate ametlike uurimiste tulemuste kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 29 lõike 8 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2018/848 on sätestatud, et liikmesriikide pädevad asutused peavad dokumenteerima selliste uurimiste tulemused, mille nad on läbi viinud, ja sellised meetmed, mida nad on võtnud selliste toodete ja ainete esinemise korral, mis ei ole kõnealuse määruse artikli 9 lõike 3 esimese lõigu kohaselt mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud. Vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõikele 6 peavad liikmesriigid jagama teiste liikmesriikide ja komisjoniga teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud parimate tavade väljatöötamiseks, ning täiendavate meetmete kohta, et vältida mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete ja ainete esinemist. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2018/848 on sätestatud, et liikmesriikide pädevad asutused peavad dokumenteerima selliste uurimiste tulemused, mille nad on läbi viinud, ja sellised meetmed, mida nad on võtnud selliste toodete ja ainete esinemise korral, mis ei ole kõnealuse määruse artikli 9 lõike 3 esimese lõigu kohaselt mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud. Vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõikele 6 peavad liikmesriigid jagama teiste liikmesriikide ja komisjoniga teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud parimate tavade väljatöötamiseks, ning täiendavate meetmete kohta, et vältida mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete ja ainete esinemist.

| (2) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõike 9 kohaselt peavad liikmesriigid edastama komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud arvutisüsteemi kaudu elektrooniliselt asjakohast teavet lubamatute toodete või ainetega saastumise juhtumite kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõike 9 kohaselt peavad liikmesriigid edastama komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud arvutisüsteemi kaudu elektrooniliselt asjakohast teavet lubamatute toodete või ainetega saastumise juhtumite kohta.

| (3) | Selleks et vältida selliste vahendite dubleerimist, mille abil liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu määrusega (EL) 2018/848 nõutud teabe, võib kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 9 osutatud teabe edastamiseks kasutada ka üksikasju ja vormi, milles nad peavad edastama kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 6 osutatud teabe. Selleks peaksid liikmesriigid kasutama mahepõllumajanduse teabesüsteemi (OFIS). |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vältida selliste vahendite dubleerimist, mille abil liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu määrusega (EL) 2018/848 nõutud teabe, võib kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 9 osutatud teabe edastamiseks kasutada ka üksikasju ja vormi, milles nad peavad edastama kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 6 osutatud teabe. Selleks peaksid liikmesriigid kasutama mahepõllumajanduse teabesüsteemi (OFIS).

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ametlikke uurimisi, parimaid tavasid ja täiendavaid meetmeid käsitleva teabe üksikasjad ja vorm seoses lubamatute toodete ja ainetega saastumisega

Liikmesriigid kasutavad mahepõllumajanduse teabesüsteemi (OFIS) ja käesoleva määruse lisas esitatud vormi, et teha teistele liikmesriikidele ja komisjonile kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõike 1 punkti a kohaselt läbi viidud ametlike uurimiste dokumenteeritud tulemused ning meetmed, mida pädevad asutused on võtnud parimate tavade väljatöötamiseks, ja täiendavatest meetmetest, et vältida vastavalt selle määruse artikli 9 lõike 3 esimese lõigu kohaselt mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete ja ainete esinemist.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud OFISi vorm

I OSA

Teave määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõike 1 punktis a osutatud ametlike uurimiste tulemuste ning mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete ja ainete esinemise vältimise meetmete kohta

| 1. | Viide ametlikule uurimisele või vajaduse korral viide juhtumitele |
| --- | --- |

1.

Viide ametlikule uurimisele või vajaduse korral viide juhtumitele

| 2. | Prooviks võetud mahepõllumajandusliku või üleminekuaja toote või muu materjali nimetus:






  a) | ☐ | Toit |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

☐

Toit

| ☐ | Sööt |
| --- | --- |

☐

Sööt

| ☐ | Taimne materjal |
| --- | --- |

☐

Taimne materjal

| ☐ | Muld |
| --- | --- |

☐

Muld

| ☐ | Muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

☐

Muu (palun täpsustage)

| b) | — | CN-kood toodete nomenklatuuris |
| --- | --- | --- |

b)

—

CN-kood toodete nomenklatuuris

| 3. | Saastunud toodete maht (kilogrammid, liitrid või vajaduse korral ühikute arv): |
| --- | --- |

3.

Saastunud toodete maht (kilogrammid, liitrid või vajaduse korral ühikute arv):

| 4. | Tuvastatud lubamatu(te) toote (toodete) või aine(te) nimetus(ed): |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tuvastatud lubamatu(te) toote (toodete) või aine(te) kogus(ed):






  — | Kas saastumine ületas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005
   (1)
  kehtestatud jääkide piirnormi?







  ☐ | Jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.

—

Kas saastumine ületas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005
   (1)
  kehtestatud jääkide piirnormi?

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Ei kohaldata |
| --- | --- |

☐

Ei kohaldata

| 6. | Tarneahela etapp, kus on tuvastatud lubamatu(te) toote (toodete) või aine(te) esinemine:






  ☐ | Tootmine
  Ainult taimekasvatuse korral






  — | Saagikoristuseelne tegevus |
| --- | --- | --- | --- |

6.

☐

Tootmine

—

Saagikoristuseelne tegevus

| — | Saagikoristusjärgne tegevus |
| --- | --- |

—

Saagikoristusjärgne tegevus

| ☐ | Ettevalmistamine






  — | Töötlemine/säilitamine |
| --- | --- | --- |

☐

Ettevalmistamine

—

Töötlemine/säilitamine

| — | Pakendamine |
| --- | --- |

—

Pakendamine

| — | Tapmine, tükeldamine, puhastamine või jahvatamine |
| --- | --- |

—

Tapmine, tükeldamine, puhastamine või jahvatamine

| ☐ | Turustamine |
| --- | --- |

☐

Turustamine

| ☐ | Ladustamine |
| --- | --- |

☐

Ladustamine

| ☐ | Turuleviimine






  — | Jaemüük |
| --- | --- | --- |

☐

Turuleviimine

—

Jaemüük

| — | Hulgimüük |
| --- | --- |

—

Hulgimüük

| ☐ | Import






  — | Piiripunkt |
| --- | --- | --- |

☐

Import

—

Piiripunkt

| — | Vabasse ringlusse lubamise koht |
| --- | --- |

—

Vabasse ringlusse lubamise koht

| ☐ | Eksport |
| --- | --- |

☐

Eksport

Toode on

| ☐ | pakendatud |
| --- | --- |

☐

pakendatud

| ☐ | pakendamata |
| --- | --- |

☐

pakendamata

| 7. | Lubamatu(te) toote (toodete) või aine(te) päritolu ja esinemise põhjus:






  ☐ | Ettevõtja kasutas mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatuid tooteid või aineid |
| --- | --- | --- |

7.

☐

Ettevõtja kasutas mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatuid tooteid või aineid

| ☐ | Mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatute toodete või ainete pihustatud heide |
| --- | --- |

☐

Mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatute toodete või ainete pihustatud heide

| ☐ | Mahepõllumajanduslike või üleminekuaja toodete segunemine mittemahepõllumajanduslike või üleminekuaja toodetega |
| --- | --- |

☐

Mahepõllumajanduslike või üleminekuaja toodete segunemine mittemahepõllumajanduslike või üleminekuaja toodetega

| ☐ | Mittemahepõllumajanduslike või üleminekuaja toodete müük mahepõllumajanduslikena |
| --- | --- |

☐

Mittemahepõllumajanduslike või üleminekuaja toodete müük mahepõllumajanduslikena

| ☐ | Ettevõtja ei ole võtnud määruse (EL) 2018/848 artikli 28 lõikes 1 osutatud ettevaatusmeetmeid |
| --- | --- |

☐

Ettevõtja ei ole võtnud määruse (EL) 2018/848 artikli 28 lõikes 1 osutatud ettevaatusmeetmeid

| ☐ | Jälgitavuse puudumine |
| --- | --- |

☐

Jälgitavuse puudumine

| ☐ | Saastumine toimus tarneahela eelmises etapis (palun täpsustage, milline etapp on teada) |
| --- | --- |

☐

Saastumine toimus tarneahela eelmises etapis (palun täpsustage, milline etapp on teada)

| ☐ | Saastumise allikat ja põhjust ei ole kindlaks tehtud (palun täpsustage põhjus) |
| --- | --- |

☐

Saastumise allikat ja põhjust ei ole kindlaks tehtud (palun täpsustage põhjus)

| ☐ | Muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

☐

Muu (palun täpsustage)

| 8. | Võetud meetmed
  Toote (toodete) turustamine või kasutamine oli määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõike 2 kohaselt keelatud:






  ☐ | Jah |
| --- | --- | --- |

8.

Toote (toodete) turustamine või kasutamine oli määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõike 2 kohaselt keelatud:

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Ei kohaldata |
| --- | --- |

☐

Ei kohaldata

[täiendav vabatahtlik teave]

| 9. | Muu teave |
| --- | --- |

9.

II OSA

Parimad tavad

Palun esitage igal aastal ülevaade parimatest tavadest, mis on teie liikmesriigis eelmisel aastal dokumenteeritud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 29 lõikega 6, et vältida mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubamatute toodete ja ainete esinemist.

| |
| --- |

| Märkus. | Teave selliste toodete või ainetega saastumise juhtumite kohta, mis ei ole määruse (EL) 2018/848 artikli 9 lõike 3 kohaselt asjaomases liikmesriigis mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud |
| --- | --- |

Märkus.

Liikmesriigid võivad kasutada I osas esitatud vormi, et edastada komisjonile iga aasta 31. märtsiks saastumisjuhtumid, mille pädev asutus või vajaduse korral kontrolliasutus või kontrollorgan on tuvastanud eelmise aasta jooksul ametlike kontrollide tegemisel kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikliga 38 või ametlike uurimiste käigus kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 29.

Saastumisjuhtumid, mille ametlik uurimine ei ole 31. detsembriks lõpetatud, lisatakse järgmise aasta andmete hulka.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1). Seda kohaldatakse ainult toidu ja sööda suhtes.

---

OTSUSED

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/69

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1196,

16. juuni 2023,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artikli 27 lõiget 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 24. aprilli 2023. aasta soovitust Euroopa Liidu Nõukogule Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta (EKP/2023/12 (1))

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitori KPMG volitused lõpetati vastastikusel kokkuleppel. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2023. |
| --- | --- |

(2)

Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitori KPMG volitused lõpetati vastastikusel kokkuleppel. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2023.

| (3) | Majandusaastateks 2023–2027 on Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta valinud oma välisaudiitoriks Deloitte Audit Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Majandusaastateks 2023–2027 on Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta valinud oma välisaudiitoriks Deloitte Audit Ltd.

| (4) | EKP nõukogu soovitas Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitoriks majandusaastateks 2023–2027 määrata Deloitte Audit Ltd. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitoriks majandusaastateks 2023–2027 määrata Deloitte Audit Ltd.

| (5) | EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 15 asendatakse järgmisega:

„15.   Deloitte Audit Ltd kinnitatakse Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitoriks majandusaastateks 2023–2027.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Keskpangale.

Luxembourg, 16. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SVANTESSON

---

(1)  
  ELT C 156, 3.5.2023, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69).

2

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/71

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1197,

19. juuni 2023,

millega lubatakse Poolal kohaldada vähendatud aktsiisimäärasid kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poola taotles 3. jaanuari 2023. aasta kirjas luba kohaldada direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes vähendatud aktsiisimäärasid, mis jäävad allapoole kõnealuse direktiivi artiklis 9 osutatud madalaimat maksustamistaset. Poola ametiasutused esitasid taotluse juurde lisateabe ja selgitused 15. veebruaril 2023. Luba taotleti kuueks kuuks, alates 1. jaanuarist 2023 kuni 30. juunini 2023. |
| --- | --- |

(1)

Poola taotles 3. jaanuari 2023. aasta kirjas luba kohaldada direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes vähendatud aktsiisimäärasid, mis jäävad allapoole kõnealuse direktiivi artiklis 9 osutatud madalaimat maksustamistaset. Poola ametiasutused esitasid taotluse juurde lisateabe ja selgitused 15. veebruaril 2023. Luba taotleti kuueks kuuks, alates 1. jaanuarist 2023 kuni 30. juunini 2023.

| (2) | Poola ametiasutuste sõnul on vähendatud maksumäära kohaldamise eesmärk leevendada negatiivset mõju, mis tuleneks maksustamistaseme tõusust, kui direktiivi 2003/96/EÜ artikli 13 kohaldamisel kasutatakse ebasoodsalt kõrget euro-zloti vahetuskurssi. Selline maksuvähendus vastaks summale, mis tuleneb vahetuskursi erinevusest pärast iga-aastast kohandamist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 13. |
| --- | --- |

(2)

Poola ametiasutuste sõnul on vähendatud maksumäära kohaldamise eesmärk leevendada negatiivset mõju, mis tuleneks maksustamistaseme tõusust, kui direktiivi 2003/96/EÜ artikli 13 kohaldamisel kasutatakse ebasoodsalt kõrget euro-zloti vahetuskurssi. Selline maksuvähendus vastaks summale, mis tuleneb vahetuskursi erinevusest pärast iga-aastast kohandamist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 13.

| (3) | Taotletud luba ei moonuta tõenäoliselt konkurentsi ega takista siseturu nõuetekohast toimimist. Võttes arvesse meetme lühikest kehtivusaega ja geopoliitilise olukorraga seotud erandlikke asjaolusid, peetakse taotletud erandit vajalikuks ja proportsionaalseks. Luba loob tasakaalu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud konkreetsete poliitiliste eesmärkide, eelkõige liidu keskkonnapoliitika, ja vajaduse vahel tagada energia taskukohasus ettevõtetele ja kodumajapidamistele. Maksuvähendus kompenseeriks suurenenud energiakulud osaliselt ning see ei ole kumulatiivne ühegi muu maksuvähendusega. |
| --- | --- |

(3)

Taotletud luba ei moonuta tõenäoliselt konkurentsi ega takista siseturu nõuetekohast toimimist. Võttes arvesse meetme lühikest kehtivusaega ja geopoliitilise olukorraga seotud erandlikke asjaolusid, peetakse taotletud erandit vajalikuks ja proportsionaalseks. Luba loob tasakaalu direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud konkreetsete poliitiliste eesmärkide, eelkõige liidu keskkonnapoliitika, ja vajaduse vahel tagada energia taskukohasus ettevõtetele ja kodumajapidamistele. Maksuvähendus kompenseeriks suurenenud energiakulud osaliselt ning see ei ole kumulatiivne ühegi muu maksuvähendusega.

| (4) | Seetõttu tuleks Poolal lubada kohaldada vähendatud aktsiisimäärasid kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes, nagu on taotletud. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks Poolal lubada kohaldada vähendatud aktsiisimäärasid kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes, nagu on taotletud.

| (5) | Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse sätte alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui juhul, kui nõukogu kehtestab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või selle muude asjakohaste sätete alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete ja elektrienergia maksustamiseks ning käesolevas otsuses antav luba ei oleks sellega kooskõlas, peaks luba kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealust üldist muudetud süsteemi. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse sätte alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui juhul, kui nõukogu kehtestab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või selle muude asjakohaste sätete alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete ja elektrienergia maksustamiseks ning käesolevas otsuses antav luba ei oleks sellega kooskõlas, peaks luba kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealust üldist muudetud süsteemi.

| (6) | Selleks et energiatoodete kõrgete hindade tõttu tarbijatele avalduvat kahjulikku mõju oleks võimalik sujuvalt leevendada ajal, mil nimetatud mõju on kõrge inflatsiooni ja hinnatõusu tõttu kõige suurem, tuleks tagada, et Poola võib taotletud maksuvähendust kohaldada alates 1. jaanuarist 2023. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et energiatoodete kõrgete hindade tõttu tarbijatele avalduvat kahjulikku mõju oleks võimalik sujuvalt leevendada ajal, mil nimetatud mõju on kõrge inflatsiooni ja hinnatõusu tõttu kõige suurem, tuleks tagada, et Poola võib taotletud maksuvähendust kohaldada alates 1. jaanuarist 2023.

| (7) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi normide kohaldamist, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi normide kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Poolal lubatakse kohaldada kütteainena kasutatava raske kütteõli, maagaasi, kivisöe ja koksi suhtes vähendatud aktsiisimäärasid, mis jäävad direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 9 osutatud asjaomastest madalaimatest maksustamistasemetest allapoole.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023 kuni 30. juunini 2023.

Juhul, kui nõukogu kehtestab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või selle muude asjakohaste sätete alusel üldise muudetud süsteemi energiatoodete ja elektrienergia maksustamiseks ning käesoleva otsuse artiklis 1 antud luba ei ole sellega kooskõlas, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealust üldist muudetud süsteemi.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Luxembourg, 19. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

---

| 21.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/73

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1198,

21. juuni 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, et lubada liikmesriikidele teatavaid erandeid

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3900 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.3, II lisa jaotises II.3 ja III lisa jaotises III.3 on loetletud liikmesriikidele tehtavad erandid, milles on võetud arvesse liikmesriikide konkreetseid asjaolusid. Teatavad liikmesriigid on taotlenud juba lubatud erandites mitmete muudatuste tegemist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.3, II lisa jaotises II.3 ja III lisa jaotises III.3 on loetletud liikmesriikidele tehtavad erandid, milles on võetud arvesse liikmesriikide konkreetseid asjaolusid. Teatavad liikmesriigid on taotlenud juba lubatud erandites mitmete muudatuste tegemist.

| (2) | Komisjon on neid eranditaotlusi kontrollinud või need läbi vaadanud ja leidnud, et need vastavad direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõigetes 2 ja 4 osutatud tingimustele. Erandid tuleks seega heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on neid eranditaotlusi kontrollinud või need läbi vaadanud ja leidnud, et need vastavad direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõigetes 2 ja 4 osutatud tingimustele. Erandid tuleks seega heaks kiita.

| (3) | Seetõttu tuleb direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.3, II lisa jaotist II.3 ja III lisa jaotist III.3 kohandada ning selguse huvides on asjakohane need asendada. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.3, II lisa jaotist II.3 ja III lisa jaotist III.3 kohandada ning selguse huvides on asjakohane need asendada.

| (4) | Seega tuleks direktiivi 2008/68/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks direktiivi 2008/68/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud liikmesriigid võivad rakendada selles sätestatud erandeid seoses ohtlike kaupade veoga oma territooriumil.

Artikkel 2

Direktiivi 2008/68/EÜ I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. juuni 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Adina-Ioana VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.

1

---

LISA

Direktiivi 2008/68/EÜ I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa jaotis I.3 asendatakse järgmisega:
  „I.3.   Liikmesriikide erandid

  Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.
  Erandite numeratsioon: RO–a/bi/bii–LR–nr
  RO = maanteetransport
  a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii
  LR = liikmesriigi tähtlühend
  nr = järjekorranumber


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel




  BE Belgia




  RO-a-BE-2




  Teema: eri klassidesse kuuluvaid tooteid sisaldanud tühjade puhastamata konteinerite vedu.


  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: veodokumendil on märge „puhastamata tühjad pakendid, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid“.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Erand 6–97.

  Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.


  RO-a-BE-3


  Teema: RO-a-HU-2 vastuvõtmine.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand 4-2004.
  Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.


  RO-a-BE-4


  Teema: ADRi kõigi nõuete erand, et vedada riigisiseselt kodumajapidamistest pärit kuni 1 000 kasutatud ioonsuitsuandurit Belgias asuvasse töötlemiskohta suitsuandurite valikkogumise süsteemiga ette nähtud kogumispunktide kaudu. Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: kõik nõuded.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: ioonsuitsuandurite koduse kasutamise suhtes ei kohaldata radioloogilisest seisukohast reguleerivat kontrolli, kui suitsuandur on saanud tüübikinnituse. Selliste suitsuandurite lõppkasutajatele vedamise suhtes ei kohaldata samuti ADRi nõudeid. (vt 1.7.1.4.e).
  Direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta on nõutav kasutatud suitsuandurite valikkogumine, et töödelda trükkplaate ja ioonsuitsuandurite puhul eemaldada nendest radioaktiivsed ained. Sellise valikkogumise võimaldamiseks on loodud süsteem, et soodustada kodumajapidamisi viima kasutatud suitsuandurid kogumispunkti, kust andureid on võimalik vedada – mõnikord teise kogumispunkti või vaheladustuskoha kaudu – töötlemiskohta.
  Kogumispunktides on saadaval metallpakendid, kuhu on võimalik pakkida kuni 1 000 suitsuandurit. Kõnealustest kogumispunktidest on võimalik selline suitsuandureid sisaldav pakend vedada koos muude jäätmetega vaheladustuskohta või töötlemiskohta. Pakendil on märgis „suitsuandur“.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: suitsuandurite valikkogumise süsteem on osa kuninga 20. juuli 2001. aasta dekreedi (üldise kiirguskaitse määrus) artiklis 3.1.d.2 sätestatud heakskiidetud vahendite kõrvaldamise tingimustest.

  Märkused: see erand on vajalik, et võimaldada kasutatud ioonsuitsuandurite valikkogumist.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.


  DK Taani




  RO-a-DK-2


  Teema: lõhkeaineid sisaldavate pakendite ja detonaatoreid sisaldavate pakendite vedu samas sõidukis.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.2.
  Direktiivi lisa sisu: segapakendeid käsitlevad sätted.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlike ainete autoveo puhul tuleb täita kõiki ADRi eeskirju.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

  Märkused: lõhkeainete paigutamiseks detonaatoritega samasse veokisse on praktiline vajadus, kui neid kaupu veetakse ladustamiskohast töökohta ja tagasi.
  Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:






  1. | veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkeaineid; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa jaotis I.3 asendatakse järgmisega:

„I.3.   Liikmesriikide erandid

Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.

Erandite numeratsioon: RO–a/bi/bii–LR–nr

RO = maanteetransport

a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR = liikmesriigi tähtlühend

nr = järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

BE Belgia

RO-a-BE-2

Teema: eri klassidesse kuuluvaid tooteid sisaldanud tühjade puhastamata konteinerite vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veodokumendil on märge „puhastamata tühjad pakendid, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Erand 6–97.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-a-BE-3

Teema: RO-a-HU-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand 4-2004.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-a-BE-4

Teema: ADRi kõigi nõuete erand, et vedada riigisiseselt kodumajapidamistest pärit kuni 1 000 kasutatud ioonsuitsuandurit Belgias asuvasse töötlemiskohta suitsuandurite valikkogumise süsteemiga ette nähtud kogumispunktide kaudu. Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: kõik nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ioonsuitsuandurite koduse kasutamise suhtes ei kohaldata radioloogilisest seisukohast reguleerivat kontrolli, kui suitsuandur on saanud tüübikinnituse. Selliste suitsuandurite lõppkasutajatele vedamise suhtes ei kohaldata samuti ADRi nõudeid. (vt 1.7.1.4.e).

Direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta on nõutav kasutatud suitsuandurite valikkogumine, et töödelda trükkplaate ja ioonsuitsuandurite puhul eemaldada nendest radioaktiivsed ained. Sellise valikkogumise võimaldamiseks on loodud süsteem, et soodustada kodumajapidamisi viima kasutatud suitsuandurid kogumispunkti, kust andureid on võimalik vedada – mõnikord teise kogumispunkti või vaheladustuskoha kaudu – töötlemiskohta.

Kogumispunktides on saadaval metallpakendid, kuhu on võimalik pakkida kuni 1 000 suitsuandurit. Kõnealustest kogumispunktidest on võimalik selline suitsuandureid sisaldav pakend vedada koos muude jäätmetega vaheladustuskohta või töötlemiskohta. Pakendil on märgis „suitsuandur“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: suitsuandurite valikkogumise süsteem on osa kuninga 20. juuli 2001. aasta dekreedi (üldise kiirguskaitse määrus) artiklis 3.1.d.2 sätestatud heakskiidetud vahendite kõrvaldamise tingimustest.

Märkused: see erand on vajalik, et võimaldada kasutatud ioonsuitsuandurite valikkogumist.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.

DK Taani

RO-a-DK-2

Teema: lõhkeaineid sisaldavate pakendite ja detonaatoreid sisaldavate pakendite vedu samas sõidukis.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: segapakendeid käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlike ainete autoveo puhul tuleb täita kõiki ADRi eeskirju.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Märkused: lõhkeainete paigutamiseks detonaatoritega samasse veokisse on praktiline vajadus, kui neid kaupu veetakse ladustamiskohast töökohta ja tagasi.

Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:

1.

veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkeaineid;

| 2. | veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit; |
| --- | --- |

2.

veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit;

| 3. | detonaatorid ja lõhkeained peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele; |
| --- | --- |

3.

detonaatorid ja lõhkeained peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele;

| 4. | detonaatoreid sisaldavad pakendid ja lõhkeaineid sisaldavad pakendid peavad olema üksteisest vähemalt 1 m kaugusel. See kaugus peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkeainete pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud nii, et neid on võimalik sõidukist kiiresti eemaldada; |
| --- | --- |

4.

detonaatoreid sisaldavad pakendid ja lõhkeaineid sisaldavad pakendid peavad olema üksteisest vähemalt 1 m kaugusel. See kaugus peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkeainete pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud nii, et neid on võimalik sõidukist kiiresti eemaldada;

| 5. | tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju. |
| --- | --- |

5.

tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.

RO-a-DK-3

Teema: kodumajapidamistest ja ettevõtetest kõrvaldamise eesmärgil kogutud teatavatesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavate pakendite ja toodete autovedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: osad ja peatükid 2, 3, 4.1, 5.1, 5.2, 5.4, 6, 8.1 ja 8.2.

Direktiivi lisa sisu: liigitamissätted, erisätted, pakendeid käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded, veoühikuid ja sõidukite varustust käsitlevad üldnõuded ning koolitusnõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest või ettevõtetest kogutud ning teatavatesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavad sisepakendid ja tooted võivad olla pakitud koos teatavate välispakendite ja/või ümbrispakenditega ning nende vedamise suhtes kohaldatakse kaubasaatmise erimenetlust, mis muu hulgas hõlmab pakkimis- ja märgistamispiiranguid. Ohtlike kaupade kogus sise- ja välispakendite ja/või veoühiku kohta on piiratud.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Märkused: jäätmekäitlejal ei ole võimalik kohaldada kõiki direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid, kui kõrvaldamise eesmärgil kogutud ohtlike ainete jäätmed või jäägid on kogutud kodumajapidamistest või ettevõtetest. Jäätmed sisalduvad üldjuhul jaemüügipakendites.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025.

DE Saksamaa

RO-a-DE-1

Teema: 1.4G liigitusega autoosade segapakendid ja segaveosed koos teatavate ohtlike kaupadega (n4).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10 ja 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: segapakendeid ja segaveoseid käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbritega 0431 ja 0503 tähistatud aineid võib laadida koos teatavate ohtlike kaupadega (autotootmisega seotud tooted) teatavates kogustes, mis on erandis loetletud. Väärtust 1 000 (võrreldav alajaoga 1.1.3.6.4) ei ületata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 28.

Märkused: erand on vajalik, et tagada autode turvaosade kiire kohaletoimetamine vastavalt kohalikule nõudlusele. Kuna kõnealuste toodete valik on väga lai, ei hoita tavaliselt kohalikes töökodades nende varusid.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-DE-2

Teema: erand nõudest veodokumendi või veodeklaratsiooni omamiseks ohtlike kaupade teatavate koguste puhul, nagu on kindlaks määratud punktis 1.1.3.6 (n1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1 ja 5.4.1.1.6.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendi sisu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kõigi klasside puhul, v.a klass 7: veodokumenti ei ole vaja, kui veetavate kaupade kogus ei ületa punktis 1.1.3.6 esitatud koguseid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: pakendite tähistustel ja märgistusel esitatud teave loetakse riigisiseste vedude puhul piisavaks, kuna veodokumendid ei ole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Komisjonis registreeritud erandina nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-DE-3

Teema: etalonide ja kütusepumpade (tühjad, puhastamata) vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: sätted ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 kohta.

Direktiivi lisa sisu: pakendamine, märgistus, dokumendid, veo- ja käitlemisjuhised, juhised sõidukimeeskondadele.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kohaldatavate eeskirjade ja lisasätete kindlaksmääramine erandi kohaldamiseks; kuni 1 000 l: võrreldav tühjade, puhastamata pakenditega; üle 1 000 l: vastavus teatavatele paake käsitlevatele eeskirjadele; vedu üksnes tühjalt ja puhastamata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 24.

Märkused: loend nr 7, 38, 38a.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-DE-5

Teema: kombineeritud pakendite luba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

IE Iirimaa

RO-a-IE-1

Teema: erand ADRi punktis 5.4.0 sätestatud nõudest veodokumendi kohta juhul, kui veetakse ADRi ohuklassi 3 liigitatud pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.3.3 märgitud FT2 pestitsiidide hulka, (leekpunkt < 23 °C) ja ADRi ohuklassi 6.1 liigitatud pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.61.3 märgitud T6 vedelate pestitsiidide hulka (leekpunkt vähemalt 23 °C), tingimusel, et ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 sätestatud koguseid.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendi olemasolu nõue.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ADRi ohuklassidesse 3 ja 6.1 kuuluvate pestitsiidide veo puhul ei pea kaasas olema veodokumenti, kui ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud koguseid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(9) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004“.

Märkused: selliste pestitsiidide kohaliku veo ja tarnimise puhul oleks kõnesolev nõue üleliigne ja koormav.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-IE-4

Teema: erand ADRi peatükkidest 5.3 ja 5.4, 7. osast ja B lisast seoses (jookide) serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui kõnealuseid balloone veetakse samas sõidukis koos jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3, 5.4, 7 ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: sõidukite märgistus, saatedokumendid ning veovahendeid ja vedusid käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erand ADRi peatükkidest 5.3 ja 5.4, 7. osast ja B lisast seoses jookide serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui kõnealuseid balloone veetakse samas sõidukis koos jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“.

Märkused: põhitegevus on ADRi kohaldamisalasse mittekuuluvate joogisaadetiste turustamine koos väikese koguse väikeste balloonidega, mis sisaldavad serveerimiseks kasutatavaid gaase.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-IE-5

Teema: Iirimaa piires riigisisese veo erand ADRi peatükkides 6.2 ja 4.1 anumate ehitus- ja katsetusnõuete sätetest ja kõnealuste anumate kasutamise sätetest klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide puhul, mida on kasutatud merevedu hõlmavates mitmeliigilistes vedudes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud, katsetatud ja kasutusel vastavalt IMDG koodeksile, ii) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjana tagasi ühendveo lähteriiki, ning iii) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal väikestes kogustes.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.4.2, 4.1 ja 6.2.

Direktiivi lisa sisu: sätted merevedu hõlmava mitmeliigilise veo kohta, ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide kasutamise ning ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide ehitamise ja katsetamise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: peatükkide 4.1 ja 6.2 sätteid ei kohaldata klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide suhtes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud ja katsetatud vastavalt IMDG koodeksile, ii) kõnealuseid balloone ja survevaate kasutatakse vastavalt IMDG koodeksile, iii) kaubasaatja kasutas nende balloonide ja survevaatide veoks mitmeliigilist transporti, mis hõlmas ka meretransporti, iv) nende balloonide ja survevaatide vedu lõppkasutajale koosneb üksnes ühest veoetapist, mis algab punktis iii osutatud mitmeliigilist vedu kasutavast kaubasaatjast ja lõpetatakse samal päeval, v) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjana tagasi punktis iii osutatud mitmeliigilise veo lähteriiki ning vi) neid balloone ja survevaate turustatakse liikmesriigis kohapeal väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“.

Märkused: kõnealustes balloonides ja survevaatides sisalduvad gaasid vastavad lõppkasutaja nõutud spetsifikaatidele, seepärast tuleb neid importida väljastpoolt ADRi piirkonda. Pärast kasutamist tuleb peaaegu tühjad balloonid ja survevaadid tagastada lähteriiki täitmiseks igal erijuhul kindlaksmääratud gaasiga – neid ei täideta uuesti Iirimaal ega mõnes muus ADRi piirkonna osas. Kuigi kõnealused balloonid ei vasta ADRile, on need kooskõlas IMDG koodeksiga ja selle eesmärkide alusel heaks kiidetud. On ette nähtud, et väljaspool ADRi piirkonda algav mitmeliigiline vedu lõpeb importija valdustes, kust kavatsetakse need balloonid ja survevaadid turustada kohapeal väikestes kogustes Iirimaal asuvatele lõppkasutajatele. Kõnealune Iirimaa-sisene vedu kuuluks direktiivi 94/55/EÜ muudetud artikli 6 lõike 9 kohaldamisalasse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2023.

RO-a-IE-6

Teema: erand teatavatest direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.1 sätestatud nõuetest pakendamise, tähistamise ja märgistamise kohta juhul, kui direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 ohuklassi 1 koodide 1.3G, 1.4G ja 1.4S alla kuuluvaid ning ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0191, 0195, 0197, 0240, 0312, 0403, 0404, 0453, 0505, 0506 või 0507 kandvaid kasutusaja ületanud pürotehnilisi kaubaartikleid veetakse väikestes kogustes (alla punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnormide) sõjaväerajatisse või tiiru asjaomaste kaubaartiklite kõrvaldamiseks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1., 2., 4., 5. ja 6. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted. Liigitus. Pakendamist käsitlevad sätted. Kaubasaadetisi käsitlevad sätted. Pakendite konstrueerimine ja katsetamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid lähimasse sõjaväerajatisse või tiiru veetavate kasutusaja ületanud ja ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0191, 0195, 0197, 0240, 0312, 0403, 0404, 0453, 0505, 0506 või 0507 kandvate pürotehniliste kaubaartiklite pakendamise, märgistamise ja tähistamise kohta ei kohaldata, kui järgitakse direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 üldisi sätteid pakendamise kohta ja kui veodokumendis on esitatud vajalik lisateave. Kõnealust erandit kohaldatakse ainult juhul, kui on tegemist kasutusaja ületanud pürotehniliste toodete kohaliku veoga väikestes kogustes sõjaväerajatisse või tiiru asjaomaste kaubaartiklite ohutuks kõrvaldamiseks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g)

Märkused: kasutusaja ületanud merehädarakettide väikeste koguste vedu sõjaväerajatisse või tiiru kõnealuste rakettide ohutuks kõrvaldamiseks, eelkõige lõbusõidulaevade omanike ja laevaettevõtjate poolt, on põhjustanud probleeme, eriti seoses pakendamisnõuetega. Erand hõlmab väikeste koguste (alla punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnormide) kohalikku vedu ja kõiki ÜRO tunnusnumbrite alla liigitatud merehädarakette.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-IE-7

Teema: RO-a-HU-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

ES Hispaania

RO-a-ES-1

Teema: konteinerite tähistus.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.1.2.

Direktiivi lisa sisu: tähistus kinnitatakse konteineri, mitmeelemendilise gaasikonteineri (MEGC), paakkonteineri või teisaldatava paagi mõlemale küljele ja mõlemasse otsa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tähistus ei pea olema kinnitatud konteineritele, mida kasutatakse pakendite vedamiseks ainult maanteetranspordis. Käesolevat erandit ei kohaldata klassi 1 ega 7 suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Real Decreto 97/2014. Anejo 1. Apartado 8.

Märkused: kui konteinerit, välja arvatud paakkonteinerit, kasutatakse ainult maanteetranspordis ja see ei ole seotud ühendveoga, täidab see vahetusveovahendi funktsioone. Pakendatud kaupade veo vahetusveovahenditele ei pea kinnitama ohumärgiseid, välja arvatud klasside 1 ja 7 puhul.

Seepärast on peetud asjakohaseks vabastada ainult maanteetranspordis vahetusveovahenditena kasutatavad konteinerid, välja arvatud klassi 1 või 7 kaupu vedavad konteinerid, tähistamise nõudest.

Selle erandi puhul on konteinerid vahetusveovahenditega turvatingimuste seisukohast võrdsustatud ja puudub vajadus kohaldada konteinerite suhtes vahetusveovahenditega võrreldes rangemaid nõudeid, sest viimati nimetatud vastavad oma konkreetsest disainist ja konstruktsioonist tulenevalt rangematele turvanõuetele. Ohtlikke kaupu vedavate sõidukite ülejäänud tähistus- ja märgistusnõuded peavad vastama direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 5.3 sätetele.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025.

FR Prantsusmaa

RO-a-FR-2

Teema: selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete vedu, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erand ADRi nõuetest, mis on seotud selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete veoga, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 12.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-FR-5

Teema: ohtlike ainete vedu ühissõidukites (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.3.1.

Direktiivi lisa sisu: reisijate ja ohtlike ainete vedu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: muude kui klassi 7 kuuluvate ohtlike ainete veo lubamine ühissõidukites käsipagasina: kohaldatakse üksnes pakendamist, pakkide tähistamist ja märgistamist käsitlevaid sätteid, millele on osutatud peatükkides 4.1, 5.2 ja 3.4.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Märkused: käsipagasis võivad olla üksnes oma tarbeks või isiklikuks ametialaseks kasutamiseks ette nähtud ohtlikud ained. Kantavad gaasimahutid on lubatud hingamishäiretega patsientidele üheks reisiks vajalikus koguses.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-FR-6

Teema: ohtlike ainete väikeste koguste transport omal kulul (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendi omamise kohustus.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kui veetakse omal kulul väikeseid muude kui klassi 7 kuuluvate ohtlike ainete koguseid, mis ei ületa punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokument kohustuslik.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-FR-7

Teema: keemiliste ainete näidiste, ohtlikke aineid sisaldavate segude ja toodete autovedu turujärelevalve eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitamine, erisätted ja piiratud kogustena pakitud ohtlike kaupade veoga seotud erandid, pakendite ja paakide kasutamist käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni käsitlevad nõuded, veotingimusi, käitlemist, peale- ja mahalaadimist käsitlevad sätted, veovahendeid ja veoteenuseid käsitlevad nõuded, sõidukite konstrueerimist ja heakskiitmist käsitlevad nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: keemiliste ainete näidised ning ohtlikke kaupu sisaldavad ja turujärelevalve raames analüüside tegemiseks veetavad segud ja tooted pakitakse kombineeritud pakenditesse. Kõnealuste kombineeritud pakendite puhul tuleb järgida asjaomase ohtliku kauba sisepakendi suhtes kohaldatavat maksimumkogust käsitlevaid eeskirju. Välispakend peab vastama tugevate plastmasskastide suhtes kohaldatavatele nõuetele (4H2, direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatükk 6.1). Välispakendil peab olema direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktis 3.4.7 sätestatud märgistus ja tekst „Analüüsiks ette nähtud näidised“ (prantsuse keeles „Echantillons destinés à l’analyse“). Kui eespool nimetatud nõuded on täidetud, ei kohaldata asjaomase veo suhtes direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l’arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Märkused: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktis 1.1.3 sätestatud erandit ei kohaldata selliste ohtlike kaupade näidiste veo suhtes, mis on analüüsimiseks võetud kas pädevate asutuste poolt või nende nimel. Prantsusmaal on tulemusliku turujärelevalve tagamiseks kasutusele võetud menetlus, kus ohtlikke aineid sisaldavate kaupade transpordi ohutuse tagamiseks järgitakse korda, mis põhineb piiratud koguste suhtes kohaldataval süsteemil. Kuna tabelis A esitatud sätteid ei ole alati võimalik kohaldada, määratakse sisepakendite suhtes kohaldatav koguseline piirang kindlaks sobivamal viisil.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025.

RO-a-FR-8

Teema: RO-a-HU-2 vastuvõtmine. Apteekidele ja haiglatele mõeldud mittemeditsiiniliste farmaatsiatoodete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakend ei pea kandma märgiseid vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktile 6.1.3 ega olema märgistatud, kui see sisaldab ohtlikke kaupu väikeses koguses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 modifié relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I, paragraphe 3.10.

Märkused: erand kehtib rangelt vaid ettevõtjatele, kes tarnivad farmaatsiatooteid apteekidele ja haiglatele. Oma tegevuse käigus pakendavad ettevõtjad peamiselt lahti piiratud kogustena pakendatud kaupu. Need tooted pannakse seejärel suletud välispakendisse (plast- või pappkarbid).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

HU Ungari

RO-a-HU-1

Teema: RO-a-DE-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025.

RO-a-HU-2

Teema: sisepakendites kaupade turustamine jaemüüjatele või kohalikust laost jaemüüjatele või tarbijatele ning jaemüüjatelt lõppkasutajatele.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sisepakendile ei pea olema antud märgist vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktile 6.1.3 ega muud märgist, kui see sisaldab ohtlikke kaupu, mis on algselt pakitud vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatükile 3.4 ja mida veetakse liikmesriigi õigusakti 1. lisas sätestatud koguses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Märkused: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 nõuded ei ole asjakohased veo viimasel etapil laost jaemüüjale või kasutajale ning jaemüüjalt lõppkasutajale. Selle erandi eesmärk on võimaldada jaemüügiks ette nähtud kaupade siseanumaid vedada kohaliku turustamise viimasel etapil ilma välispakendita.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025.

AT Austria

RO-a-AT-1

Teema: kõik klassid, v.a 1, 6.2 ja 7 – väikesed kogused.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.4.

Direktiivi lisa sisu: piiratud kogustena pakitud ohtlike kaupade vedu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kuni 30 kg või liitrit ohtlikku kaupa, mis ei kuulu veoliiki 0 ega 1 ja mis on pakitud piiratud mahuga sisepakenditesse või ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR) kohastesse pakenditesse või mille puhul on tegemist vastupidavate kaubaartiklitega, võib koos pakendada testitud karpidesse (X).

Lõppkasutajad võivad need poest kätte saada ja tagasi tuua ning jaemüüjad võivad neid vedada lõppkasutajatele või enda poodide vahel.

Veoüksuse kohta kehtib piirnorm 333 kg või liitrit ja lubatud perimeeter on 100 km.

Karbid tuleb märgistada ühtmoodi ja nendega peab olema kaasas veodokument.

Kohaldatakse üksnes mõningaid laadimis- ja käitlemissätteid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:
  „Gefahrgutbeförderungsverordnung Geringe Mengen - GGBV-GMfrom 5.7.2019, BGBl. IINr. 203/2019“.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2028.

PT Portugal

RO-a-PT-3

Teema: RO-a-HU-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Deliberação n.° 2053/2015, de 9 de novembro 2015.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

FI Soome

RO-a-FI-1

Teema: teatavate koguste ohtlike kaupade vedu bussiga.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1., 4. ja 5. osa.

Direktiivi lisa sisu: erandid, pakendamist käsitlevad sätted, märgistamine, dokumendid.

Liikmesriigi õigusakti sisu: reisijatega bussides võib kaubana vedada teatavate ohtlike kaupade väikseid koguseid, mis kokku ei ületa 200 kg. Üksikisik võib bussis vedada punktis 1.1.3 osutatud ohtlikke kaupu, kui kõnealused kaubad on pakendatud jaemüügiks ja neid kavatsetakse kasutada isiklikuks otstarbeks. Korduvtäidetavatesse mahutitesse paigutatud tuleohtlike vedelike üldkogus ei tohi ületada 5 liitrit.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Soome transpordi- ja kommunikatsiooniameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta ja valitsuse dekreet ohtlike kaupade maanteeveo kohta (194/2002).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-FI-2

Teema: tühjade paakide kirjeldamine veodokumendis.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5. osa, punkt 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: erisätted paakautoga või rohkem kui ühe paagiga veoüksusega teostatavate vedude kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tühjana veetava puhastamata paakauto või rohkem kui ühe paagiga veoüksuse puhul, mis on märgistatud kooskõlas punktiga 5.3.2.1.3, võib viimane veodokumenti märgitud veetav aine olla see, mille leekpunkt on kõige madalam.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Soome transpordi- ja kommunikatsiooniameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-a-FI-3

Teema: veoüksuse tähistamine ja märgistamine lõhkeainete puhul.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: oranži tähisega märgistamise üldsätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veoüksused, millega (üldjuhul väikebussides) veetakse väikses koguses lõhkeaineid (netomass kuni 1 000 kg) kaevandustesse ja tööplatsidele, võib esi- ja tagaküljel tähistada 1. näidisele vastava tähisega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Soome transpordi- ja kommunikatsiooniameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

SE Rootsi

RO-a-SE-1

Teema: RO-a-FR-7 vastuvõtmine.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a (väikesed kogused).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi sisu:

Viide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

BE Belgia

RO-bi-BE-5

Teema: jäätmete vedu jäätmekäitlusettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.2, 5.4, 6.1.

Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon, märgistus ja pakendamisnõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmeid ei klassifitseerita ADRi alusel, vaid jaotatakse eri rühmadesse (tuleohtlikud lahustid, värvid, happed, akud jne), et vältida ohtlikke reaktsioone rühmade piires. Pakendite konstruktsiooninõuded on leebemad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Märkused: seda erandit võib kasutada üksnes väikeste koguste ohtlike ainete veoks käitlemisettevõtetesse.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-6

Teema: RO-bi-SE-5 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand 01-2004.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-7

Teema: RO-bi-SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand 02-2003.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-8

Teema: erand keelust, et kohaliku turustamise puhul ei tohi juht ega juhi abi avada ohtlike ainete pakendeid (v.a klassi 7 kuuluvad kaubad) teel kohalikust laost jaemüüja või lõppkasutaja juurde või jaemüüja juurest lõppkasutaja juurde.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.3.3.

Direktiivi lisa sisu: juht ega juhi abi ei tohi avada ohtlike kaupade pakendeid.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite avamise keeld on kvalifitseeritud tingimusega „v.a juhul, kui veoettevõtja on seda lubanud“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Märkused: lisas esitatud kõnesoleva keelu järgimine sõna-sõnalt võib tekitada jaekaubanduses tõsiseid probleeme.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-10

Teema: vedu tööstusalade vahetus läheduses, sealhulgas vedu avalikult kasutatavatel teedel.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: A ja B lisa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite dokumenteerimist, tähistamist ja märgistamist ning juhitõendeid käsitlevad erandid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erandid 10-2012, 12-2012, 24-2013, 31-2013, 07-2014, 08-2014, 09-2014 ja 38-2014.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-11

Teema: nõuetele vastava märgistuseta butaani-propaaniballoonide kogumine.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.2.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: gaasiballoonid peavad kandma ohumärgist.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1965 ainet sisaldanud balloonide kogumisel ei pea puuduvaid ohumärgiseid asendama, kui sõiduk on nõuetekohaselt märgistatud (näidis 2.1).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand 14-2016.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-12

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 3509 aine vedu kergetes mahtkonteinerites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.3.2.1.

Direktiivi lisa sisu: ÜRO tunnusnumbriga 3509 ainet tuleb vedada suletud mahtkonteinerites.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand 15-2016.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

RO-bi-BE-13

Teema: DOT-balloonide vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.2.3.4–6.2.3.9.

Direktiivi lisa sisu: gaasiballoonid tuleb toota ja neid katsetada vastavalt ADRi peatükile 6.2.

Liikmesriigi õigusakti sisu: Ameerika Ühendriikide transpordiministeeriumi (DOT) ettekirjutuste kohaselt toodetud ja katsetatud gaasiballoone võib kasutada erandile lisatud piiratud loetelusse kuuluvate gaaside veoks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: erand BWV01-2017.

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2028.

DK Taani

RO-bi-DK-1

Teema: ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1203, 1223 ja klass 2 – veodokumenti ei nõuta.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendi nõue.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kui klassi 3 mineraalõlitooteid ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 ning klassi 2 gaase transporditakse seoses turustamisega (kaubad tarnitakse kahele või rohkemale kaubasaajale ning tagastatud kaubad kogutakse samamoodi), ei ole veodokument vajalik tingimusel, et kirjalikud juhised sisaldavad peale ADRis nõutud teabe ka ÜRO tunnusnumbrit, nime ja klassi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15.8.2001 om vejtransport af farligt gods.

Märkused: selle riikliku erandi põhjuseks on elektroonikaseadmete areng, mis võimaldab näiteks kõnealuseid seadmeid kasutavatel naftaettevõtjatel edastada sõidukitesse pidevalt teavet klientide kohta. Kuna kõnealune teave ei ole kättesaadav veo alguses, vaid edastatakse sõidukisse veo ajal, ei ole võimalik enne veo algust veodokumenti koostada. Kõnesolevat liiki veod on lubatud vaid teatavates piirkondades.

Taani samalaadse sätte erand direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.

RO-bi-DK-2

Teema: RO-bi-SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods (muudetud).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.

RO-bi-DK-3

Teema: ohtlike kaupade vedu eravaldustes, mis asuvad üksteise vahetus läheduses.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: nõuded ohtlike kaupade veo kohta üldkasutatavatel teedel.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlike kaupade maanteeveol kahe või enama üksteise vahetus läheduses asuva eravalduse vahel võib vedu toimuda pädeva asutuse kirjaliku loa alusel, kohaldades teatavaid tingimusi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 828 af 10. juni 2017 om vejtransport af farligt gods.

Märkused: hõlpsasti võib tekkida olukord, kus kaupu veetakse üksteise vahetus läheduses asuvate eravalduste vahel, kuid väga lühikesel distantsil (nt maanteed ületades) on siiski vaja liikuda üldkasutataval teel. See ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu mööda üldkasutatavat teed selle tavapärases tähenduses ning selle suhtes kohaldatakse vaid leebemaid tingimusi.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.

RO-bi-DK-4

Teema: teatavasse klassi kuuluvate ohtlike kaupade autovedu kodumajapidamistest ja ettevõtetest lähedal asuvatesse kogumispunktidesse ja vahetöötlemisrajatistesse kõrvaldamise eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitamissätted, erisätted, pakendeid käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded, veotingimusi käsitlevad sätted, peale- ja mahalaadimist ning käitlemist käsitlevad sätted, sõiduki meeskonna, varustuse, käitamise ja dokumentatsiooni suhtes kohaldatavad nõuded ning sõidukite konstrueerimist ja heakskiitmist käsitlevad nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kodumajapidamistest ja ettevõtetest pärit ohtlikke kaupu võib teatavatel tingimustel vedada kõrvaldamise eesmärgil lähedal asuvatesse kogumispunktidesse või vahetöötlemisrajatistesse. Järgida tuleb eri sätteid, sõltuvalt veo iseloomust ja sellest tulenevatest ohtudest, näiteks ohtlike kaupade kogus sisepakendi, välispakendi ja/või transpordiühiku kohta, ning sellest, kas ohtlike kaupade vedu teostatakse lisaks ettevõtja põhitegevusele või mitte.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3. Märkused: jäätmekäitlejal ja ettevõtjal ei ole võimalik kohaldada kõiki direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid, kui jäätmed, mis võivad sisaldada ohtlike ainete jääke, veetakse kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest ja/või ettevõtetest lähedal asuvasse kogumispunkti. Jäätmed koosnevad üldjuhul pakenditest, mida algselt veeti vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 1.1.3.1 alapunktis c sätestatud erandile ja/või mida müüdi jaemüügivõrgus.

Siiski ei kohaldata punkti 1.1.3.1 alapunktis c sätestatud erandit kogumispunktidesse veetavate jäätmete suhtes ning direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 3.4 sätteid ei kohaldata ohtlike ainete jäätmeid sisaldavate sisepakendite veo suhtes.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2025.

RO-bi-DK-5

Teema: erand, millega lubatakse erisätete 7.5.11 CV1 või 8.5 S1 alla kuuluvaid ohtlikke kaupu avalikus kohas peale ja maha laadida pädevate asutuste eriloata.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.11, 8.5.

Direktiivi lisa sisu: lisasätted peale- ja mahalaadimise ning käitlemise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erandina punkti 7.5.11 või 8.5 nõuetest on ohtlike kaupade peale- ja mahalaadimine avalikus kohas lubatud pädeva asutuse eriloata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 828 af 10/06/2017 om vejtransport af farligt gods.

Märkused: riigisisese veo puhul paneb see säte väga suure koormuse nii pädevatele asutustele kui ka asjaomaste ohtlike kaupadega tegelevatele äriringkondadele.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2026.

DE Saksamaa

RO-bi-DE-1

Teema: loobumine teatavatest märgetest veodokumendis (n2).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendi sisu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kehtib kõigi klasside puhul, välja arvatud klassid 1 (v.a 1.4S), 5.2 ja 7.

Veodokumenti ei ole tarvis teha märkusi:

| a) | kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul); |
| --- | --- |

a)

kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul);

| b) | pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele; |
| --- | --- |

b)

pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele;

| c) | tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veodokumendist. |
| --- | --- |

c)

tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veodokumendist.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: kõigi sätete kohaldamine ei pruugi teatavat liiki liikluse puhul olla võimalik.

Komisjonis registreeritud erand nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-DE-3

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-DE-5

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 3343 (nitroglütseriini segu, desensibiliseeritud, vedel, kergestisüttiv, N.O.S., sisaldab kuni 30 massiprotsenti nitroglütseriini) hõlmatud aine kohalik vedu paakkonteineritega, erand direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 4.3.2.1.1 nõuetest.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.2, 4.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: paakkonteinerite kasutamist käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sätete sisu: nitroglütseriini (ÜRO tunnusnumber 3343) kohalik vedu paakkonteineritega, hõlmab lühikesi vahemaid ja tuleb täita järgmised tingimused.

1.   Paakkonteinerite suhtes kehtestatud nõuded

| 1.1. | Kasutada võib üksnes selleks eriloa saanud paakkonteinereid, mis muus osas vastavad direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 6.8 kohastele ehitust, seadmeid, konstruktsiooni mudeli heakskiitmist, katsetamist, märgistamist ja käitamist käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paakkonteinerite sulgurmehhanismil peab olema kaitseventiil, mis hakkab tööle, kui siserõhk tõuseb 300 kPa (3 baari) üle normaalrõhu, tööle hakates vabastatakse laes olev gaasi väljalaskeava pindalaga vähemalt 135 cm2 (diameeter 132 mm). Ava ei tohi pärast aktiveerimist uuesti sulguda. Ohutusseadmena võib kasutada ühte või mitut ühtemoodi aktiveeruvat ohutuselementi ning vastavat gaasi väljalaskeava pindala. Ohutusseadme konstruktsiooni tüüp peab olema läbinud piisava arvu tüübikatsetusi ja sellel peab olema pädeva asutuse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Märgistus

Iga paakkonteiner tuleb mõlemalt poolt märgistada ohusiltidega vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 5.2.2.2.2 kohasele 3. näidisele.

3.   Käitamist käsitlevad sätted

| 3.1. | Tuleb tagada, et nitroglütseriin on veo ajal desensibilisaatoris ühtlaselt jaotunud ja püsib segunenult. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Peale- ja mahalaadimise ajal ei ole sõidukis ega selle peal olemine lubatud, v.a selleks, et käitada peale- ja mahalaadimiseks kasutatavaid seadmeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mahalaadimiskohas tuleb paakkonteinerid täielikult tühjendada. Kui neid ei ole võimalik täielikult tühjendada, tuleb need pärast mahalaadimist kuni uuesti täitmiseni tihedalt sulgeda. |
| --- | --- |

3.3.

Algviide liikmesriigi õigusakti sätetele: Nordrhein-Westfaleni liidumaa erand.

Märkused: see kehtib paakkonteineritega tehtavate selliste kohalike maanteevedude kohta, mis hõlmavad lühikesi vahemaid ja on kahe tootmiskoha vahelise tootmisprotsessi osa. Farmaatsiatoodete tootmiseks tarnib tootmiskoht A eeskirjade kohaselt 600-liitristes paakkonteinerites II pakendirühma kuuluvat kergesti süttivat vaigulahust (ÜRO tunnusnumber 1866) tootmiskohta B. Seal lisatakse nitroglütseriinilahus ja toimub segamine, mille tulemusel saadakse edasiseks kasutamiseks liimjas nitroglütseriini segu, desensibiliseeritud, vedel, kergesti süttiv, N.O.S., sisaldab kuni 30 massiprotsenti nitroglütseriini (ÜRO tunnusnumber 3343). Kõnealune aine veetakse tagasi tootmiskohta A samade paakkonteineritega, mis on läbinud pädeva asutuse vastava kontrolli ja saanud kõnealuse konkreetse veo jaoks heakskiidu ning millel on konteinerikood L10DN.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2028.

RO-bi-DE-6

Teema: RO-bi-SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: ƒ 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-DE-7

Teema: RO-bi-BE-10 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Kehtivusaja lõpp: 31. detsember 2027.

IE Iirimaa

RO-bi-IE-3

Teema: erand, millega lubatakse erisätete 7.5.11 CV1 või 8.5 S1 alla kuuluvaid ohtlikke kaupu avalikus kohas peale ja maha laadida pädevate asutuste eriloata.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5 ja 8.5.

Direktiivi lisa sisu: lisasätted peale- ja mahalaadimise ning käitlemise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: erandina punkti 7.5.11 või 8.5 nõuetest on ohtlike kaupade peale- ja mahalaadimine avalikus kohas lubatud pädeva asutuse eriloata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(5) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“.

Märkused: riigisiseste vedude korral toob kõnealune säte pädevatele asutustele kaasa väga suure töökoormuse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-IE-6

Teema: erand punkti 4.3.4.2.2 nõudest, et paakauto korpusega püsivalt ühendamata elastsed täite- ja tühjendustorud peavad veo ajal tühjad olema.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.3.

Direktiivi lisa sisu: paakautode kasutamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ainete ÜRO tunnusnumbrite 1011, 1202, 1223, 1863 ja 1978 alla kuuluvate naftasaaduste jaetarneteks kasutatavate paakautode külge kinnitatud trumlitele keritavad voolikud (kaasa arvatud nendega ühendatud püsitorud) ei pea olema veo ajal tühjad, kui on võetud asjakohased meetmed nende sisu väljavoolamise takistamiseks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(8) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“.

Märkused: kodumajapidamiste varustamiseks kasutatavate paakautode voolikud peavad olema täidetud ka kogu veo jooksul. Paagi tühjendusseade kujutab endast vedelikuga täidetud liini, mille puhul peavad paaksõiduki mõõdik ja voolik olema täidetud, et klient saaks õige koguse toodet.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-IE-7

Teema: teatavate ADRi punktide 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11 nõuete erand seoses ÜRO tunnusnumbrit 2067 kandva ammooniumnitraatväetise mahtlastina veoga sadamatest kaubasaajatele.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et iga veo jaoks peab olema eraldi veodokument, millele on märgitud konkreetse laadungi täpne üldkogus, nõue, et sõidukit tuleb enne ja pärast vedu puhastada.

Liikmesriigi õigusakti sisu: kavandatava erandiga lubatakse muuta ADRi nõudeid, milles käsitletakse veodokumenti ja sõiduki puhastamist, et võtta arvesse mahtlastina kauba sadamast kaubasaajale vedamise tegelikke asjaolusid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:
  „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004“, muudatusettepanek.

Märkused: ADRis on kindlaks määratud järgmised nõuded: a) eraldi veodokumendi olemasolu, milles märgitakse veosesse kuuluvate ohtlike kaupade üldmass, ja b) erisäte „CV24“ selle kohta, et puistlastilaeva lossimise käigus tuleb sõiduk puhastada iga kaubaveose veoks sadamast kaubasaajale. Kuna vedu on kohalik ning seotud mahtlastilaeva lossimisega ning ühe ja sama aine veoste korduva transpordiga puistlastilaevalt kaubasaajatele (ühel või mitmel järjestikusel päeval), piisab ühest veodokumendist, kuhu märgitakse iga laadungi umbkaudne üldmass, ning ei ole vaja järgida erisätet „CV24“.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-IE-8

Teema: ohtlike kaupade vedu eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki või üksteise vahetus läheduses asuvate, kuid üldkasutatava maanteega eraldatud eravalduste vahel.

Viide direktiivi lisale: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis 1.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade autovedu käsitlevad nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: eeskirju ei kohaldata ohtlike kaupade autoveo suhtes järgmistel juhtudel:

| a) | kaupu veetakse eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki vahel või |
| --- | --- |

a)

kaupu veetakse eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki vahel või

| b) | kaupu veetakse kahe eravalduse vahel, mis asuvad üksteise vahetus läheduses, ja mis võivad olla üksteisest üldkasutatava maanteega eraldatud,
  tingimusel et transpordiks kasutatakse kõige lühemat teed. |
| --- | --- |

b)

kaupu veetakse kahe eravalduse vahel, mis asuvad üksteise vahetus läheduses, ja mis võivad olla üksteisest üldkasutatava maanteega eraldatud,

tingimusel et transpordiks kasutatakse kõige lühemat teed.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Märkused: ette võib tulla eri olukordi, kus kaupu veetakse eravalduse eri osade või eravalduse ja teisel pool üldkasutatavat maanteed asuva asjaomase sõiduki vahel. Selline transpordiviis ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu tavalises tähenduses ja seega ei ole ohtlike kaupade vedu käsitlevaid eeskirju vaja kohaldada. Vt ka RO-bi-SE-3 ja RO-bi-DK-3.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

EL Kreeka

RO-bi-EL-1

Teema: erand ohutusnõuetest selliste paaksõidukite puhul, mis on mõeldud üksnes gaasiõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikuks veoks ja on Kreekas esimest korda registreeritud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 1991 kuni 31. detsembrini 2002 ning mille mass on alla 4 tonni.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17–6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: nõuded metallist paagiga püsipaakide (paaksõidukite), eemaldatavate paakide, paakkonteinerite ja paak-vahetuskerede ning anumakogumiga sõidukite ja mitmeelemendiliste gaasikonteinerite (MEGC) ehituse, seadmete, tüübikinnituse, kontrolli, katsetamise ja märgistuse kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: üleminekusäte: seni võib kasutada paaksõidukeid, mis on mõeldud üksnes gaasiõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikuks veoks ja on Kreekas esimest korda registreeritud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 1991 kuni 31. detsembrini 2002 ning mille mass on alla 4 tonni ja paagi seina paksus alla 3 mm. Säte on ette nähtud kohalikuks veoks sõidukitega, mis on registreeritud kõnealusel ajavahemikul. See üleminekusäte kehtib paaksõidukite suhtes üksnes juhul, kui need ehitatakse ümber kooskõlas punktiga 6.8.2.1.20 ja neid kohandatakse vastavalt järgmisele:

| 1. | ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5 |
| --- | --- |

1.

ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5

| 2. | paagid peavad vastama punktide 6.8.2.1.28, 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

2.

paagid peavad vastama punktide 6.8.2.1.28, 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 nõuetele.

Sõiduki registreerimistunnistuse lahtrisse H „Kehtiv kuni“ märgitakse „
  30.6.2027
  “.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία. (Nõuded ringluses olevate teatavate ohtlike kaupade kategooriate jaoks ette nähtud püsipaakide (paaksõidukite) ja eemaldatavate paakide ehituse, seadmete, kontrolli ja katsetamise kohta).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

ES Hispaania

RO-bi-ES-2

Teema: veevaba ammoniaagi turustamise eriseadmed.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: selleks et vältida ammoniaagi leket välisseadmete (torud, külgmised sulgemisseadmed) vigastuse korral, peavad sisemine sulgemisventiil ja selle paigalduspind olema kaitstud lahtiväänamise eest välise jõu mõjul või konstrueeritud nii, et need oleksid välisele survele vastupidavad. Täite- ja tühjendusseadmed (sh äärikud ja keermestatud sulgurid) ning kaitsekorgid (kui need on olemas) peavad olema kindlustatud juhusliku avanemise vastu.

Liikmesriigi õigusakti sisu: põllumajanduses kasutatavatele paakidele, mis on ette nähtud veevaba ammoniaagi turustamiseks ja selle mulda viimiseks ning mis võeti kasutusele enne 1. jaanuari 1997, võivad olla paigaldatud sisemiste ohutusseadmete asemel välised ohutusseadmed, tingimusel et need tagavad vähemalt sama tõhusa kaitse kui paagi sein.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Real Decreto 97/2014. Anejo 1. Apartado 3.

Märkused: enne 1. jaanuari 1997 kasutati põllumajanduses veevaba ammoniaagi otseseks mulda viimiseks ainult väliste ohutusseadmetega varustatud paake. Kõnealust tüüpi paake kasutatakse senini. Neid veetakse täislaadituna maanteedel väga harva ning need on kasutusel üksnes väetise laotamiseks suurtes põllumajandusettevõtetes.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

FR Prantsusmaa

RO-bi-FR-1

Teema: mereveodokumendi kasutamine veokirjana lühimaavedudel pärast laeva lossimist.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade veodokumendina kasutatavasse dokumenti märgitav teave.

Liikmesriigi õigusakti sisu: mereveodokumenti võib kasutada veodokumendina 15 km raadiuses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 23–4.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-FR-3

Teema: veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahutite vedu (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahuteid veetakse erieeskirjade alusel. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse üksnes lühikeste vahemaade suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 30.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-FR-4

Teema: RO-bi-BE-8 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 modifié relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-FR-5

Teema: RO-bi-BE-5 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2024.

RO-bi-FR-6

Teema: vaba asbesti sisaldavate jäätmete transport.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.4.

Direktiivi lisa sisu: pakkimisjuhend P002.

Liikmesriigi õigusakti sisu: vaba asbesti sisaldavate jäätmete (ÜRO nr 2212: asbest, amfibool (aktinoliit, antofülliit, amosiit, kroküdoliit, tremoliit) või ÜRO nr 2590 asbest, krüsotiil) transport ehitusplatsidelt:

| — | jäätmeid transporditakse kalluritega; |
| --- | --- |

—

jäätmeid transporditakse kalluritega;

| — | jäätmed on pakitud suurtesse nn konteinerkottidesse – kalluripõhja mõõtu kokkuvolditavatesse kottidesse – mis suletakse tihedalt, et vältida asbestikiudude lendumist veo ajal; |
| --- | --- |

—

jäätmed on pakitud suurtesse nn konteinerkottidesse – kalluripõhja mõõtu kokkuvolditavatesse kottidesse – mis suletakse tihedalt, et vältida asbestikiudude lendumist veo ajal;

| — | konteinerkotid peavad pidama vastu tavapärastes transporditingimustes ja prügilas mahalaadimisel ilmnevale koormusele; |
| --- | --- |

—

konteinerkotid peavad pidama vastu tavapärastes transporditingimustes ja prügilas mahalaadimisel ilmnevale koormusele;

| — | muud ADRile vastavalt kohaldatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

—

muud ADRile vastavalt kohaldatavad tingimused on täidetud.

| — | Sellised transporditingimused on eriti sobivad tee-ehitusel või hoonetest asbesti kõrvaldamisel tekkivate suurte jäätmekoguste transportimiseks. Tingimused sobivad ka jäätmete lõplikuks ladustamiseks heakskiidetud prügilates ning tagavad lihtsama laadimise, seega ka töötajate tõhusama kaitse asbesti eest võrreldes vastavalt ADRi peatükis 4.1.4 esitatud pakkimisjuhendile P002 kohaldatavate tingimustega. |
| --- | --- |

—

Sellised transporditingimused on eriti sobivad tee-ehitusel või hoonetest asbesti kõrvaldamisel tekkivate suurte jäätmekoguste transportimiseks. Tingimused sobivad ka jäätmete lõplikuks ladustamiseks heakskiidetud prügilates ning tagavad lihtsama laadimise, seega ka töötajate tõhusama kaitse asbesti eest võrreldes vastavalt ADRi peatükis 4.1.4 esitatud pakkimisjuhendile P002 kohaldatavate tingimustega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: –

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2024.

HU Ungari

RO-bi-HU-1

Teema: RO-bi-SE-3 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025.

NL Madalmaad

RO-bi-NL-13

Teema: ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2015.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 ja 9.

Direktiivi lisa sisu: erandid teatavate koguste puhul; erisätted; pakendite kasutamine; ülepakkimine; dokumenteerimine; pakendite konstrueerimine ja katsetamine; peale- ja mahalaadimine ning käitlemine; mehitamine; seadmed; käitamine; sõidukid ja dokumendid; sõidukite konstrueerimine ja heakskiitmine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sätted kogutud ohtlike väikeste majapidamisjäätmete veo ja ettevõtjate poolt kuni 60 liitristes sobivates pakendites üleantud ohtlike majapidamisjäätmete veo kohta. Arvestades iga juhtumiga seotud väikeseid koguseid ja eri ainete erinevaid omadusi, ei ole võimalik vedusid sooritada täielikus kooskõlas ADRi eeskirjadega. Seega on eespool osutatud kavaga ette nähtud lihtsustatud variant, mis kaldub kõrvale ADRi mitmest sättest.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2015.

Märkused: kava kehtestati selleks, et üksikisikutel ja ettevõtjatel oleks võimalik tuua väikeses koguses keemilisi jäätmeid ühte ja samasse kohta. Seega koosnevad kõnealused ained sellistest jäätmetest nagu värvijäägid. Oht on väike tänu veoks vajalike abinõude valikule, kaasa arvatud eriveovahendid ja märgised „suitsetamine keelatud“ ning kollased vilkuvad tuled, mis on elanikele selgelt nähtavad. Veo puhul on oluline see, et ohutus on tagatud. Ohutust on võimalik tagada näiteks nii, et aineid veetakse suletud pakendites, et vältida nende levikut või ohtu, et mürgised aurud lekiksid või koguneksid sõidukis. Sõidukites on mahutid, kuhu saab paigutada eri liiki jäätmeid ja mis pakuvad kaitset manööverdamise, juhusliku nihkumise ja ootamatu avanemise korral. Samas peab vedajal jäätmete väikesest kogusest hoolimata olema kutseoskuse tunnistus, arvestades ainete erinevaid omadusi. Kuna eraisikutel puudub teave kõnealuste ainete ohtlikkuse taseme kohta, esitatakse kirjalikud juhendid, nagu on sätestatud asjaomase kava lisas.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-NL-14

Teema: RO-bi-SE-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Wet Vervoer Gevaarlijke Stoffen, VLG

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

PT Portugal

RO-bi-PT-1

Teema: veodokument ÜRO tunnusnumbri 1965 puhul.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumentidega seotud nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: saadetise pärisnime, mis märgitakse veodokumenti õigusakti RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) jaotise 5.4.1 kohaselt, võib üldpealkirja „ÜRO tunnusumbriga 1965 gaasiliste süsivesinike segu, veeldatud, n.o.s“ alla kuuluva balloonides veetava kaubandusliku butaani ja propaani puhul asendada järgmiste kaubanimedega:

„ÜRO tunnusumbriga 1965 butaan“ balloonides veetavate RPE punktis 2.2.2.3 kirjeldatud segude A, A01, A02 ja A0 puhul;

„ÜRO tunnusumbriga 1965 propaan“ balloonides veetava RPE punktis 2.2.2.3 kirjeldatud segu C puhul.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Despacho DGTT 7560/2004, 16. aprill 2004, Decreto-Lei No 267-A/2003 (artikkel 5, nr 1), 27. oktoober.

Märkused: tunnistatakse oluliseks, et ohtlike kaupade veodokumentide täitmine tuleb teha ettevõtjatele hõlpsamaks, kui see ei mõjuta kõnealuste toimingute ohutust.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-PT-2

Teema: tühjade puhastamata paakide ja konteinerite veodokumendid.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumentidega seotud nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlikke kaupu vedanud tühjade paakide ja konteinerite tagasitoimetamisel võib RPE jaotises 5.4.1 osutatud veodokumendi asendada tagasitoimetamisele vahetult eelnenud, kõnealuse kauba kohaleveoks välja antud veodokumendiga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Despacho DGTT 15162/2004, 28. juuli 2004, Decreto-Lei No 267-A/2003 (artikkel 5, nr 1), 27. oktoober.

Märkused: RPE sätete kohase veodokumendi olemasolu kohustus ohtlikke kaupu sisaldanud tühjade paakide ja konteinerite veol võib teatavatel juhtudel tekitada praktilisi raskusi, mida saab ohutult miinimumini vähendada.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-PT-3

Teema: RO-bi-BE-8 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Deliberação 12/2021, de 5 Janeiro 2021

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

FI Soome

RO-bi-FI-1

Teema: lõhkeainete veodokumendis sisalduvate andmete muutmine.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkt a.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: punkti 5.4.1.2.1 alapunkt a.

Direktiivi lisa sisu: klassi 1 erisätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veokirjas võib lõhkematerjalide tegeliku netomassi asemel märkida detonaatorite arvu (1 000 detonaatorit vastab 1 kg lõhkeainele).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Soome transpordi- ja kommunikatsiooniameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Märkused: kõnesolevat teavet peetakse riigisisese veo puhul piisavaks. Erandit rakendatakse peamiselt lõhketöödega seotud väikeste koguste kohaliku veo puhul.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-FI-3

Teema: RO-bi-DE-1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Soome transpordi- ja kommunikatsiooniameti määrus ohtlike kaupade maanteeveo kohta.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-FI-4

Teema: RO-bi-SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Valitsuse dekreet ohtlikke kaupu vedavate sõidukite juhtide tunnistuse kohta (401/2011) (Government Decree on a Driving Certificate for Drivers of Vehicles Carrying Dangerous Goods (401/2011)).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

SE Rootsi

RO-bi-SE-1

Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5. ja 6. osa.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavate pakendite vedu peab olema kooskõlas ADRi sätetega, millest võib lubada üksnes mõnda erandit. Kõikide aine- ja kaubaliikide suhtes erandeid teha ei tohi.

Põhilised erandid on:

jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavaid (kuni 30 kg) väikepakendeid võib omakorda pakendada, sh mahtlastikonteineritesse ja suurpakenditesse, ilma et oleks vaja järgida direktiivi I lisa jaotise I.1 punktide 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 sätteid. Pakendites, sh mahtlastikonteinerites ja suurpakendites, sisalduvate väikepakendite esindavat valimit ei ole suurpakendi veoks ettevalmistamisel vaja katsetada.

See on lubatud järgmistel tingimustel:

| — | pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi I lisa jaotise I.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile; |
| --- | --- |

—

pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi I lisa jaotise I.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile;

| — | väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning |
| --- | --- |

—

väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning

| — | veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning |
| --- | --- |

—

veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning

| — | veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt ADR-Si 16. osale“. |
| --- | --- |

—

veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt ADR-Si 16. osale“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: direktiivi I lisa jaotise I.1 punkte 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 on keeruline järgida, sest pakendeid, mahtlastikonteinereid ja suurpakendeid tuleb katsetada esindava jäätmevalimiga, mida on raske ette prognoosida.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-2

Teema: saatja nimi ja aadress veokirjas.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendis nõutav üldine teave.

Liikmesriigi õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktis on sätestatud, et kui seoses kaubaveoga klientidele tagastatakse tühje puhastamata pakendeid, ei ole vaja märkida saatja nime ja aadressi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: tühjad puhastamata pakendid sisaldavad tagastamisel enamasti siiski väikeseid koguseid ohtlikke kaupu.

Erandit kasutavad peamiselt tööstused, tagastades tühjad puhastamata gaasianumad täis anumate vastu.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-3

Teema: ohtlike kaupade vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade veo nõuded üldkasutatavatel teedel.

Liikmesriigi õigusakti sisu: vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise. Erand on seotud pakendite märgistamise, veodokumentide, juhitõendite ja 9. osa kohase vastavustunnistusega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: ohtlikke kaupu tuleb teatavatel juhtudel viia ettevõtte ühest osast teise, mis asub teisel pool üldkasutatavat teed. Kõnealune veoliik ei ole ohtlike kaupade vedu mööda erateed ning tuleb seetõttu seostada asjakohaste nõuetega. Võrdle ka direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõikega 14.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-4

Teema: ametiasutuste kinni peetud ohtlike kaupade vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: nõuded ohtlike kaupade autoveo kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: eeskirjadest lubatakse kõrvale kalduda, kui see on põhjendatud töötajate kaitsmise vajadusega, ohuga mahalaadimise ajal, tõendite esitamisega jne.

Eeskirjadest võib kõrvale kalduda üksnes siis, kui tavalised veotingimused vastavad nõuetekohasele ohutustasemele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: kõnealuseid erandeid võivad kohaldada üksnes ohtlikke kaupu kinni pidanud ametiasutused.

Kõnealune erand on ette nähtud näiteks politsei kinnipeetud kaupade, nagu lõhkeainete ja varastatud omandi kohalikuks veoks. Selliste kaupade puhul on probleemiks, et nende liigituses ei saa kindel olla. Lisaks ei ole need kaubad tihti ADRi nõuete kohaselt pakendatud, tähistatud ega märgistatud. Politsei teeb igal aastal mõnisada kõnealust vedu. Salakaubana sisse toodud kange alkohol tuleb vedada kinnipidamise kohast asitõendite hoiustamise kohta ning seejärel selle kõrvaldamiseks sobivasse rajatisse, kusjuures kõnesolevad rajatised võivad teineteisest üsna kaugel asuda. Lubatud on järgmised erandid: a) iga pakend ei pea olema märgistatud ja b) ei tule kasutada heakskiidetud pakendeid. Iga kõnealuseid pakendeid sisaldav kaubaalus tuleb siiski nõuetekohaselt märgistada. Kõik muud nõuded peavad olema täidetud. Igal aastal toimub ligikaudu 20 niisugust vedu.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-5

Teema: ohtlike kaupade vedu sadamates ja nende vahetus läheduses.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: dokumendid, mis peavad veoühikuga kaasas olema; kõik ohtlikke kaupu vedavad veoühikud peavad olema varustatud eriseadmetega; sõiduki vastavustunnistus.

Liikmesriigi õigusakti sisu: veoühikuga ei pea dokumente kaasas olema (v.a juhitunnistus).

Veoühik ei pea olema varustatud punktis 8.1.5 kindlaksmääratud seadmetega.

Vedukitel ei pea olema vastavustunnistust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: võrdle direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõikega 14.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-6

Teema: inspektorite ADRi koolituse tunnistus.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: sõidukite iga-aastast tehnoülevaatust tegevad inspektorid ei pea osalema peatükis 8.2 osutatud koolitusel ning neil ei pea olema ADRi koolituse tunnistust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: teatavatel juhtudel võib tehnoülevaatusele esitatavas sõidukis olla ohtlikku kaupa, näiteks tühje puhastamata paake.

Punktide 1.3 ja 8.2.3 nõudeid kohaldatakse ka kõnealusel juhul.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-7

Teema: ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 alla kuuluvate kaupade kohalik turustamine paaksõidukites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Direktiivi lisa sisu: tühjade puhastamata paakide ja paakkonteinerite kirjeldus peab vastama punktile 5.4.1.1.6. Kui kaubasaajaid on mitu, võib nende nimed ja aadressid märkida muudesse dokumentidesse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: tühjade puhastamata paakide või paakkonteinerite puhul ei ole vaja esitada veodokumendis punkti 5.4.1.1.6 kohast kirjeldust, kui laadimiskavasse on asjaomase aine koguseks märgitud 0. Kaubasaaja nimi ega aadress ei ole üheski sõidukiga kaasas olevas dokumendis nõutav.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-9

Teema: põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikud veod.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4, 6.8 ja 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: veodokument; paakide ehitus; vastavustunnistus.

Liikmesriigi õigusakti sisu: põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikel vedudel ei nõuta järgmiste eeskirjade järgimist:

| a) | ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni; |
| --- | --- |

a)

ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni;

| b) | võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele liikmesriigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

b)

võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele liikmesriigi õigusaktidele;

| c) | kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate paaksõidukite kasutamist, mis ei vasta peatüki 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega; |
| --- | --- |

c)

kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate paaksõidukite kasutamist, mis ei vasta peatüki 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega;

| d) | personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi. |
| --- | --- |

d)

personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: personalihaagis on selline teatavat tüüpi haagiselamu tööliste jaoks, millel on meeskonnaruum ja mis on varustatud vastavustunnistuseta paagiga/konteineriga metsatöötraktorite tööks ette nähtud diislikütuse hoidmiseks.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-10

Teema: lõhkeainete vedu paakides.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.4.

Direktiivi lisa sisu: lõhkeaineid võib pakendada üksnes punkti 4.1.4 kohastesse pakenditesse.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pädev riigiasutus annab vastavustunnistuse sõidukitele, mis on ette nähtud lõhkeainete veoks paakides. Paakides on lubatud vedada üksnes määruses loetletud või pädeva asutuse eriloaga lõhkeaineid.

Paaki tangitud lõhkeainete veosega sõiduk tuleb märgistada ja tähistada vastavalt punktidele 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 ja 5.3.1.4. Ühes veoüksuses võib olla ainult üks ohtlikke kaupu vedav sõiduk.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega ja Rootsi määrusega SÄIFS 1993:4.

Märkused: kohaldatakse üksnes riigisiseste vedude suhtes, mis on enamasti kohalikud veod. Kõnealused määrused kehtisid enne Rootsi ühinemist Euroopa Liiduga.

Lõhkeainete vedu paakautodes teostavad üksnes kaks ettevõtet. Lähiajal on kavas üleminek emulsioonilõhkeainetele.

Varasem erand nr 84.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-11

Teema: juhiluba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.2.

Direktiivi lisa sisu: nõuded sõiduki meeskonna väljaõppe kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: juhtide väljaõppeks ei tohi kasutada punktis 8.2.1.1 osutatud sõidukeid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: kohalikud veod.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-12

Teema: ÜRO tunnusnumbri 0335 alla kuuluvate ilutulestikuvahendite vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: B lisa punkt 7.2.4, V2 (1).

Direktiivi lisa sisu: sätted EX/II- ja EX/III-sõidukite kasutamise kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbri 0335 alla kuuluvate ilutulestikuvahendite vedamisel kohaldatakse punkti 7.2.4 erisätet V2 (1) üksnes juhul, kui ilutulestike lõhkeainesisaldus kokku on üle 3 000 kg (haagise puhul 4 000 kg), tingimusel et ilutulestikuvahendid on ÜRO tunnusnumbri 0335 alla liigitatud vastavalt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste neljateistkümnenda muudetud väljaande punkti 2.1.3.5.5 kohasele ilutulestikuvahendite liigituse tabelile.

Soovitused ohtlike kaupade veo kohta. Liigitamiseks on vajalik pädeva asutuse heakskiit.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide – ohtlike kaupade riigisisese autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: ilutulestikuvahendite vedu piirdub igal aastal kahe lühikese ajavahemikuga – aastavahetus ja aprilli lõpp – mai algus. Vedusid saatjatelt terminalidesse saab olemasolevate EX-tunnistusega sõidukitega teha suuremate probleemideta. Ilutulestikuvahendite vedu terminalidest müügikohtadesse ja müümata koguste tagasivedu terminalidesse on aga raskendatud, kuna EX-tunnistusega sõidukeid ei ole piisavalt. Vedajad ei soovi tunnistuste saamiseks investeeringuid teha, kuna neil ei ole võimalik kulutusi tagasi teenida. Kõnealune olukord ohustab ilutulestikutarnijate püsimajäämist, kuna neil ei ole võimalik tooteid turule viia.

Kõnesoleva erandi kohaselt tuleb uusima võimaliku klassifikatsiooni saamiseks liigitada ilutulestikuvahendid ÜRO soovituste üldnimekirja alusel.

Samalaadne erand on ÜRO tunnusnumbri 0336 alla kuuluvatele ilutulestikuvahenditele ette nähtud ka ADR 2005 punkti 3.3.1 erisättega 651.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RO-bi-SE-13

Teema: RO-bi-DK-4 vastuvõtmine.

Õiguslik alus: direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkt i (kohalik lühimaavedu).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu:

Viide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.“;

| 2) | II lisa jaotis II.3 asendatakse järgmisega:
  „II.3.   Liikmesriikide erandid

  Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.
  Erandite numeratsioon: RA–a/bi/bii–LR–nr

  RA = raudteetransport

  a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

  LR = liikmesriigi tähtlühend

  nr = järjekorranumber


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel




  DE Saksamaa




  RA-a-DE-2


  Teema: kombineeritud pakendite luba.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 4.1.10.4 MP2.
  Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 21.

  Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.


  FR Prantsusmaa




  RA-a-FR-3


  Teema: vedu raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.4.1.
  Direktiivi lisa sisu: kaubasaateleht peab sisaldama andmeid ohtlike materjalide kohta.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: koormat ei pea deklareerima, kui raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks toimuva veo raames ei ületata punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnorme.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.

  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.


  RA-a-FR-4


  Teema: teatavate postivagunite vabastamine märgistamise nõudest.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.
  Direktiivi lisa sisu: kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: märgistada tuleb üksnes postivagunid, milles veetakse üle 3 tonni samasse klassi kuuluvaid materjale (välja arvatud klassid 1, 6.2 ja 7).
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.

  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.


  SE Rootsi




  RA-a-SE-1


  Teema: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.
  Direktiivi lisa sisu: ohtlikke kaupu vedavatel raudteevagunitel peavad olema hoiatusmärgised.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

  Märkused: RIDis kehtestatakse ekspress-saadetistena käsitatavatele kaupadele koguselised piirangud. Seetõttu on kogused väikesed.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel




  DK Taani




  RA-bi-DK-1


  Teema: ohtlike kaupade vedu tunnelites.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.
  Direktiivi lisa sisu: peale- ja mahalaadimine ning ohutu vahemaa.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: õigusaktiga on ette nähtud alternatiivsed sätted võrreldes direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisega II.1 seoses Suur-Beldi ja Øresundi väinade püsiühenduse (raudteetunneli) kaudu toimuvate vedudega. Kõnealused alternatiivsed sätted on seotud üksnes ohtlike kaupade koormate kaalu ja vahemaaga.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bestemmelser om transport af Eksplosiver i jernbanetunnellerne på Storebælt og Øresund, 11. maj 2017.

  Märkused:
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.


  DE Saksamaa




  RA-bi-DE-2


  Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 1–5.
  Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 20.

  Märkused: loend nr 6*.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.


  RA-bi-DE-3


  Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu paakvagunitega.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 6.8, 6.8.2.3.
  Direktiivi lisa sisu: mahutite ja paakvagunite ehitust käsitlevad sätted. Peatüki 6.8 punktis 6.8.2.3 nõutakse ÜRO tunnusnumbriga 1381 ainet (fosfor, kollane, vee all) vedavate mahutite korral tüübikinnitust.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu Vene standardite kohaselt ehitatud paakvagunitega lühikeste vahemaade taha (Sassnitz-Mukranist Lutherstadt Wittenberg-Piesteritzi ja Bitterfeldi). Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

  Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025.


  SE Rootsi




  RA-bi-SE-1


  Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5. ja 6. osa.
  Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavate pakendite vedu peab olema kooskõlas direktiivi sätetega, millest võib lubada üksnes mõnda erandit. Kõikide aine- ja kaubaliikide suhtes erandeid teha ei tohi.
  Põhilised erandid on:
  jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavaid (kuni 30 kg) väikepakendeid võib omakorda pakendada, sh mahtlastikonteineritesse ja suurpakenditesse, ilma et oleks vaja järgida direktiivi II lisa jaotise II.1 punktide 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 sätteid. Pakendites, sh mahtlastikonteinerites ja suurpakendites, sisalduvate väikepakendite esindavat valimit ei ole suurpakendi veoks ettevalmistamisel vaja katsetada.
  See on lubatud järgmistel tingimustel:






  — | pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi II lisa jaotise II.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa jaotis II.3 asendatakse järgmisega:

„II.3.   Liikmesriikide erandid

Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.

Erandite numeratsioon: RA–a/bi/bii–LR–nr

RA = raudteetransport

a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR = liikmesriigi tähtlühend

nr = järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

DE Saksamaa

RA-a-DE-2

Teema: kombineeritud pakendite luba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

FR Prantsusmaa

RA-a-FR-3

Teema: vedu raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: kaubasaateleht peab sisaldama andmeid ohtlike materjalide kohta.

Liikmesriigi õigusakti sisu: koormat ei pea deklareerima, kui raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks toimuva veo raames ei ületata punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnorme.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RA-a-FR-4

Teema: teatavate postivagunite vabastamine märgistamise nõudest.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.

Liikmesriigi õigusakti sisu: märgistada tuleb üksnes postivagunid, milles veetakse üle 3 tonni samasse klassi kuuluvaid materjale (välja arvatud klassid 1, 6.2 ja 7).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

SE Rootsi

RA-a-SE-1

Teema: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: ohtlikke kaupu vedavatel raudteevagunitel peavad olema hoiatusmärgised.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: RIDis kehtestatakse ekspress-saadetistena käsitatavatele kaupadele koguselised piirangud. Seetõttu on kogused väikesed.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

DK Taani

RA-bi-DK-1

Teema: ohtlike kaupade vedu tunnelites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.

Direktiivi lisa sisu: peale- ja mahalaadimine ning ohutu vahemaa.

Liikmesriigi õigusakti sisu: õigusaktiga on ette nähtud alternatiivsed sätted võrreldes direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisega II.1 seoses Suur-Beldi ja Øresundi väinade püsiühenduse (raudteetunneli) kaudu toimuvate vedudega. Kõnealused alternatiivsed sätted on seotud üksnes ohtlike kaupade koormate kaalu ja vahemaaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bestemmelser om transport af Eksplosiver i jernbanetunnellerne på Storebælt og Øresund, 11. maj 2017.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

DE Saksamaa

RA-bi-DE-2

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. IS. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

RA-bi-DE-3

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu paakvagunitega.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 6.8, 6.8.2.3.

Direktiivi lisa sisu: mahutite ja paakvagunite ehitust käsitlevad sätted. Peatüki 6.8 punktis 6.8.2.3 nõutakse ÜRO tunnusnumbriga 1381 ainet (fosfor, kollane, vee all) vedavate mahutite korral tüübikinnitust.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu Vene standardite kohaselt ehitatud paakvagunitega lühikeste vahemaade taha (Sassnitz-Mukranist Lutherstadt Wittenberg-Piesteritzi ja Bitterfeldi). Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2025.

SE Rootsi

RA-bi-SE-1

Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5. ja 6. osa.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavate pakendite vedu peab olema kooskõlas direktiivi sätetega, millest võib lubada üksnes mõnda erandit. Kõikide aine- ja kaubaliikide suhtes erandeid teha ei tohi.

Põhilised erandid on:

jäätmete kujul ohtlikke kaupu sisaldavaid (kuni 30 kg) väikepakendeid võib omakorda pakendada, sh mahtlastikonteineritesse ja suurpakenditesse, ilma et oleks vaja järgida direktiivi II lisa jaotise II.1 punktide 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 sätteid. Pakendites, sh mahtlastikonteinerites ja suurpakendites, sisalduvate väikepakendite esindavat valimit ei ole suurpakendi veoks ettevalmistamisel vaja katsetada.

See on lubatud järgmistel tingimustel:

—

pakendid, mahtlastikonteinerid ja suurpakendid vastavad direktiivi II lisa jaotise II.1 punkti 6.1, 6.5 või 6.6 asjakohastes sätetes nimetatud I või II pakendirühmale vastavalt katsetatud ja heakskiidetud pakendiliigile;

| — | väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning |
| --- | --- |

—

väikepakendid on pakendatud imava materjaliga, mis hoiab kinni mis tahes vedeliku, mis võiks veo jooksul sattuda välispakendisse, mahtlastikonteinerisse või suurpakendisse, ning

| — | veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning |
| --- | --- |

—

veoks ettevalmistatud pakendite, mahtlastikonteinerite või suurpakendite brutomass ei tohi olla suurem kui lubatud brutomass, mis nende pakendite, mahtlastkonteinerite või suurpakendite I või II rühmale on kehtestatud ÜRO konstruktsioonitüübi märgistuseeskirjades, ning

| — | veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt RID-Si 16. osale“. |
| --- | --- |

—

veodokumenti lisatakse järgmine lause: „Pakendatud vastavalt RID-Si 16. osale“.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide — ohtlike kaupade riigisisese maanteeveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: direktiivi II lisa jaotise II.1 punkte 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 ja 6.6.5.4.3 on keeruline järgida, sest pakendeid, mahtlastikonteinereid ja suurpakendeid tuleb katsetada esindava jäätmevalimiga, mida on raske ette prognoosida.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti ii alusel

DE Saksamaa

RA-bii-DE-2

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1402 (kaltsiumkarbiid), I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu määratud marsruudil, vagunitele paigaldatud konteinerites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 3.2, 7.3.1.1.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted mahtlastina veetava kauba kohta. Peatüki 3.2 tabeli A kohaselt on kaltsiumkarbiidi vedu mahtlastina keelatud.

Liikmesriigi õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1402 (kaltsiumkarbiid), I pakendirühma kuuluva aine konkreetsel kindlaksmääratud marsruudil toimuv kohalik raudteevedu, mis moodustab osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel. Kaupa veetakse sel otstarbel ehitatud, vagunitele paigaldatud konteinerites. Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.“

| 3) | III lisa jaotis III.3 asendatakse järgmisega:
  „III.3.   Liikmesriikide erandid

  Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.
  Erandite numeratsioon: IW–a/bi/bii–LR–nr
  IW = siseveetransport
  a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii
  LR = liikmesriigi tähtlühend
  nr = järjekorranumber


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel




  DE Saksamaa




  IW-bi-DE-1


  Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ III lisa jaotisele III.1: 1–5.
  Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.
  Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

  Märkused: loend nr 6*.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.“ |
| --- | --- |

3)

III lisa jaotis III.3 asendatakse järgmisega:

„III.3.   Liikmesriikide erandid

Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2.

Erandite numeratsioon: IW–a/bi/bii–LR–nr

IW = siseveetransport

a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR = liikmesriigi tähtlühend

nr = järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

DE Saksamaa

IW-bi-DE-1

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ III lisa jaotisele III.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Liikmesriigi õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2027.“

---