# Eiropas Savienības L 166/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 30. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 30. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1321 (2023. gada 14. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) 2020/2170 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu konkrētiem uz Ziemeļīriju pārvietotiem tērauda ražojumiem | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1322 (2023. gada 27. jūnijs) par Eiropas Savienības Narkotiku aģentūru (EUDA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1920/2006 | 6 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1321 (2023. gada 14. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) 2020/2170 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu konkrētiem uz Ziemeļīriju pārvietotiem tērauda ražojumiem

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1322 (2023. gada 27. jūnijs) par Eiropas Savienības Narkotiku aģentūru (EUDA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1920/2006

EUDA

6

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1323 (2023. gada 27. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi | 48 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2023/1324 (2023. gada 29. jūnijs), kas groza Regulu (ES) 2022/109, ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un Regulu (ES) 2023/194, ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko nosaka šādas zvejas iespējas 2023. un 2024. gadam konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1325 (2023. gada 23. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Extremadura (AĢIN)) | 58 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1326 (2023. gada 23. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Balaton/Balatoni (ACVN)) | 60 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1327 (2023. gada 23. jūnijs), ar ko nosaukumam Canelli (ACVN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību | 62 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1328 (2023. gada 28. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 63 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1329 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko attiecībā uz poliglicerīna poliricinolāta (E 476) lietošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu un attiecībā uz glicerīna (E 422), taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) un poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikācijām groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumu (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1330 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam | 76 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1331 (2023. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam | 98 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1332 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko atjauno atļauju Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem un atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs: uzņēmums Roal Oy) un atceļ Regulu (EK) Nr. 902/2009 (
  1
  ) | 102 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1333 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko piešķir atļauju Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs: uzņēmums DSM Nutritional Products Ltd, ko pārstāv uzņēmums DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), groza Regulu (EK) Nr. 1811/2005 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1259/2004 (
  1
  ) | 106 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1334 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko atjauno atļauju metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2010 (
  1
  ) | 111 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1335 (2023. gada 27. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas prokurorus | 116 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1336 (2023. gada 16. jūnijs) par korektīvajiem pasākumiem, kas jāveic Beļģijai un Luksemburgai attiecībā uz noteiktiem darbības mērķiem trešajam pārskata periodam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 3852)

   (
  1
  ) | 119 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1337 (2023. gada 22. jūnijs), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2021/641 par ārkārtas pasākumiem saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 4335)

   (
  1
  ) | 139 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2023/1338 (2023. gada 28. jūnijs) par drošuma prasībām, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz atsevišķiem bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK (
  1
  ) | 162 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Padomes Ieteikums (ES) 2023/1339 (2023. gada 27. jūnijs) par pievienošanos Pasaules Veselības organizācijas izveidotajam globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam un par pagaidu pasākumiem starptautiskās ceļošanas atvieglošanai, ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/953 zaudē spēku (
  1
  ) | 177 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1323 (2023. gada 27. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi

48

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2023/1324 (2023. gada 29. jūnijs), kas groza Regulu (ES) 2022/109, ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un Regulu (ES) 2023/194, ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko nosaka šādas zvejas iespējas 2023. un 2024. gadam konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

50

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1325 (2023. gada 23. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Extremadura (AĢIN))

58

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1326 (2023. gada 23. jūnijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Balaton/Balatoni (ACVN))

60

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1327 (2023. gada 23. jūnijs), ar ko nosaukumam Canelli (ACVN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību

62

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1328 (2023. gada 28. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

63

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1329 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko attiecībā uz poliglicerīna poliricinolāta (E 476) lietošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu un attiecībā uz glicerīna (E 422), taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) un poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikācijām groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumu (
  1
  )

1

66

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1330 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam

76

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1331 (2023. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam

98

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1332 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko atjauno atļauju Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem un atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs: uzņēmums Roal Oy) un atceļ Regulu (EK) Nr. 902/2009 (
  1
  )

Trichoderma reesei

Roal Oy

1

102

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1333 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko piešķir atļauju Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs: uzņēmums DSM Nutritional Products Ltd, ko pārstāv uzņēmums DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), groza Regulu (EK) Nr. 1811/2005 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1259/2004 (
  1
  )

Aspergillus fijiensis

DSM Nutritional Products Ltd

DSM Nutritional Products Sp. z o.o

1

106

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1334 (2023. gada 29. jūnijs), ar ko atjauno atļauju metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2010 (
  1
  )

1

111

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1335 (2023. gada 27. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas prokurorus

116

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1336 (2023. gada 16. jūnijs) par korektīvajiem pasākumiem, kas jāveic Beļģijai un Luksemburgai attiecībā uz noteiktiem darbības mērķiem trešajam pārskata periodam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 3852)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 3852)

1

119

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1337 (2023. gada 22. jūnijs), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2021/641 par ārkārtas pasākumiem saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 4335)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 4335)

1

139

*

Komisijas Lēmums (ES) 2023/1338 (2023. gada 28. jūnijs) par drošuma prasībām, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz atsevišķiem bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK (
  1
  )

1

162

IETEIKUMI

*

Padomes Ieteikums (ES) 2023/1339 (2023. gada 27. jūnijs) par pievienošanos Pasaules Veselības organizācijas izveidotajam globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam un par pagaidu pasākumiem starptautiskās ceļošanas atvieglošanai, ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/953 zaudē spēku (
  1
  )

1

177

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/1321

(2023. gada 14. jūnijs),

ar ko groza Regulu (ES) 2020/2170 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu konkrētiem uz Ziemeļīriju pārvietotiem tērauda ražojumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/2170 (2) 1. pants nosaka, ka attiecībā uz precēm, kuras tiek importētas no valstīm ārpus Savienības, ir tiesības piemērot režīmu saskaņā ar Savienības importa tarifa kvotām vai citām importa kvotām tikai tad, ja minētās preces ir laistas brīvā apgrozībā tajā uzskaitītajās teritorijās. Minētais noteikums novērš riskus, kas apdraud Savienības iekšējā tirgus pareizu darbību un kopējās tirdzniecības politikas integritāti, ko radītu Savienības tarifa kvotu vai citu importa kvotu iespējama apiešana. Teritorijas, kas uzskaitītas minētās regulas 1. pantā, neietver Ziemeļīriju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/2170 (2) 1. pants nosaka, ka attiecībā uz precēm, kuras tiek importētas no valstīm ārpus Savienības, ir tiesības piemērot režīmu saskaņā ar Savienības importa tarifa kvotām vai citām importa kvotām tikai tad, ja minētās preces ir laistas brīvā apgrozībā tajā uzskaitītajās teritorijās. Minētais noteikums novērš riskus, kas apdraud Savienības iekšējā tirgus pareizu darbību un kopējās tirdzniecības politikas integritāti, ko radītu Savienības tarifa kvotu vai citu importa kvotu iespējama apiešana. Teritorijas, kas uzskaitītas minētās regulas 1. pantā, neietver Ziemeļīriju.

| (2) | Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (3) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), paredz, ka Savienība atver kvotas attiecībā uz konkrētu Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumu importu Savienībā. Turklāt Tirdzniecības un sadarbības nolīgums piešķir Savienībai tiesības noteiktos apstākļos ieviest tarifa kvotas vai citas importa kvotas attiecībā uz Apvienotās Karalistes izcelsmes preču importu, tostarp kā daļu no daudzpusēju aizsardzības pasākumu piemērošanas saskaņā ar PTO nolīgumu. Tādēļ ir jāprecizē, vai attiecībā uz Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kas laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, ir tiesības piemērot režīmu saskaņā ar minētajām tarifa kvotām vai citām importa kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (3) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), paredz, ka Savienība atver kvotas attiecībā uz konkrētu Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumu importu Savienībā. Turklāt Tirdzniecības un sadarbības nolīgums piešķir Savienībai tiesības noteiktos apstākļos ieviest tarifa kvotas vai citas importa kvotas attiecībā uz Apvienotās Karalistes izcelsmes preču importu, tostarp kā daļu no daudzpusēju aizsardzības pasākumu piemērošanas saskaņā ar PTO nolīgumu. Tādēļ ir jāprecizē, vai attiecībā uz Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kas laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, ir tiesības piemērot režīmu saskaņā ar minētajām tarifa kvotām vai citām importa kvotām.

| (3) | Apvienotajai Karalistei ir saistoša kārtība, kas noteikta Protokolā par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”), kas pievienots Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) (“Izstāšanās līgums”). Tāpēc tiesiskās attiecības starp Savienību un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kuras laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, būtiski atšķiras no attiecībām starp Savienību un jebkuru citu trešo valsti attiecībā uz šādas trešās valsts izcelsmes precēm, kuras laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotajai Karalistei ir saistoša kārtība, kas noteikta Protokolā par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”), kas pievienots Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) (“Izstāšanās līgums”). Tāpēc tiesiskās attiecības starp Savienību un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kuras laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, būtiski atšķiras no attiecībām starp Savienību un jebkuru citu trešo valsti attiecībā uz šādas trešās valsts izcelsmes precēm, kuras laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā.

| (4) | Apvienotā Karaliste ir sniegusi pierādījumus, kas liecina, ka konkrēti Apvienotās Karalistes izcelsmes tērauda ražojumi, uz kuriem pašlaik attiecas aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/159 (5) (“attiecīgie ražojumi”), ievērojamos daudzumos ir pārvietoti no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju. Lai nodrošinātu minēto pārvietojumu ekonomisko dzīvotspēju un ņemot vērā īpašos apstākļus Ziemeļīrijā, ir lietderīgi atļaut, lai attiecīgajiem ražojumiem, kad tie tiek laisti brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, varētu izmantot attiecīgās Savienības tarifa kvotas. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā Karaliste ir sniegusi pierādījumus, kas liecina, ka konkrēti Apvienotās Karalistes izcelsmes tērauda ražojumi, uz kuriem pašlaik attiecas aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/159 (5) (“attiecīgie ražojumi”), ievērojamos daudzumos ir pārvietoti no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju. Lai nodrošinātu minēto pārvietojumu ekonomisko dzīvotspēju un ņemot vērā īpašos apstākļus Ziemeļīrijā, ir lietderīgi atļaut, lai attiecīgajiem ražojumiem, kad tie tiek laisti brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, varētu izmantot attiecīgās Savienības tarifa kvotas.

| (5) | Lai ierobežotu risku, ka attiecīgajiem ražojumiem piemērojamās Savienības tarifa kvotas tiek apietas, importējot tādus pašus ražojumus, kuru izcelsme ir citās valstīs, kad šādi ražojumi tiek laisti brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, attiecīgie ražojumi būtu jānosūta tieši no citām Apvienotās Karalistes daļām. |
| --- | --- |

(5)

Lai ierobežotu risku, ka attiecīgajiem ražojumiem piemērojamās Savienības tarifa kvotas tiek apietas, importējot tādus pašus ražojumus, kuru izcelsme ir citās valstīs, kad šādi ražojumi tiek laisti brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, attiecīgie ražojumi būtu jānosūta tieši no citām Apvienotās Karalistes daļām.

| (6) | Turklāt Apvienotā Karaliste ir apņēmusies saskaņā ar protokolu veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgo ražojumu pārvietošana, kas notiek, izmantojot Savienības tarifa kvotas, tiek ieskaitīta minētajās kvotās, tiklīdz šādi ražojumi tiek laisti brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, tāpat kā tad, ja minētās preces tiktu importētas Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Apvienotā Karaliste ir apņēmusies saskaņā ar protokolu veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgo ražojumu pārvietošana, kas notiek, izmantojot Savienības tarifa kvotas, tiek ieskaitīta minētajās kvotās, tiklīdz šādi ražojumi tiek laisti brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā, tāpat kā tad, ja minētās preces tiktu importētas Savienībā.

| (7) | Tā kā vajadzība pēc attiecīgo ražojumu importēšanas Ziemeļīrijā laika gaitā varētu mainīties, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai pielāgotu attiecīgo ražojumu sarakstu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā vajadzība pēc attiecīgo ražojumu importēšanas Ziemeļīrijā laika gaitā varētu mainīties, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai pielāgotu attiecīgo ražojumu sarakstu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (8) | Tāpēc Regula (ES) 2020/2170 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (ES) 2020/2170 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Saskaņā ar protokola 5. panta 3. un 4. punktu saistībā ar tā 13. panta 3. punktu šī regula būtu piemērojama arī Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar protokola 5. panta 3. un 4. punktu saistībā ar tā 13. panta 3. punktu šī regula būtu piemērojama arī Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju.

| (10) | Lai izvairītos no iespējamiem traucējumiem attiecīgo ražojumu pārvietošanā no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk, |
| --- | --- |

(10)

Lai izvairītos no iespējamiem traucējumiem attiecīgo ražojumu pārvietošanā no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2020/2170

Regulu (ES) 2020/2170 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantā pievieno šādu otro daļu:

  “Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kas uzskaitītas pielikumā un uz kurām attiecas aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/159 (*1), un kuras Ziemeļīrijā ievestas, tieši transportējot no citām Apvienotās Karalistes daļām, arī ir tiesības uz Savienības importa tarifa kvotu režīmu, ja minētās preces tiek laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijas teritorijā.

  (*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 31, 1.2.2019., 27. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantā pievieno šādu otro daļu:

“Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kas uzskaitītas pielikumā un uz kurām attiecas aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/159 (*1), un kuras Ziemeļīrijā ievestas, tieši transportējot no citām Apvienotās Karalistes daļām, arī ir tiesības uz Savienības importa tarifa kvotu režīmu, ja minētās preces tiek laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijas teritorijā.

*1

(*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 31, 1.2.2019., 27. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “1.a pants
  Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 1.b pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza šo regulu, lai pielikumā iekļautajam sarakstam pievienotu konkrētas Apvienotās Karalistes izcelsmes preču kategorijas, uz kurām attiecas aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Īstenošanas regulā (ES) 2019/159, un kuras Ziemeļīrijā ievestas, tieši transportējot no citām Apvienotās Karalistes daļām, ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste ir pierādījusi Savienībai nepieciešamību minētās preces laist brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā.


  1.b pants

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 1.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2023. gada 1. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*2).


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 1.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.



  (*2)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;" |
| --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādus pantus:

“1.a pants

Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 1.b pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza šo regulu, lai pielikumā iekļautajam sarakstam pievienotu konkrētas Apvienotās Karalistes izcelsmes preču kategorijas, uz kurām attiecas aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Īstenošanas regulā (ES) 2019/159, un kuras Ziemeļīrijā ievestas, tieši transportējot no citām Apvienotās Karalistes daļām, ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste ir pierādījusi Savienībai nepieciešamību minētās preces laist brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā.

1.b pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 1.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2023. gada 1. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*2).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 1.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

(*2)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;"

*2

| 3) | šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu pievieno kā pielikumu. |
| --- | --- |

3)

šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu pievieno kā pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 9. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 30. maija lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2170 (2020. gada 16. decembris) par Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu (OV L 432, 21.12.2020., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

3

(4)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 31, 1.2.2019., 27. lpp.).

5

(6)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| Tarifa kvotas apraksts | Kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi (1) |
| --- | --- |
| Tērauds, 7. kategorija | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
| Tērauds, 17. kategorija | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |

Tarifa kvotas apraksts

Kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi (1)

Tērauds, 7. kategorija

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Tērauds, 17. kategorija

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

---

(1)  Kā definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/6

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/1322

(2023. gada 27. jūnijs)

par Eiropas Savienības Narkotiku aģentūru (EUDA) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1920/2006

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) tika izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 302/93 (3). Šo aktu par centra izveidi pārstrādāja 2006. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1920/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) tika izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 302/93 (3). Šo aktu par centra izveidi pārstrādāja 2006. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1920/2006 (4).

| (2) | EMCDDA izveidoja, lai tas Eiropas līmenī nodrošinātu Savienībai, dalībvalstīm un iesaistītajām trešām valstīm attiecīgu, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju par narkotikām, narkomāniju un to sekām, sniedzot tām vispārēju pārskatu par minēto informāciju un pierādījumus informētai politikas veidošanai un iniciatīvu virzīšanai narkotiku apkarošanas jomā un tādējādi nodrošinot šādām iniciatīvām pievienoto vērtību, savās attiecīgajās kompetences jomās veicot pasākumus vai pieņemot lēmumus par rīcību saistībā ar narkotiku parādību. EMCDDA izveide un darbība ir visā Savienībā un starptautiskā mērogā acīmredzami uzlabojusi informācijas pieejamību par narkotikām un narkomāniju, kā arī to sekām. |
| --- | --- |

(2)

EMCDDA izveidoja, lai tas Eiropas līmenī nodrošinātu Savienībai, dalībvalstīm un iesaistītajām trešām valstīm attiecīgu, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju par narkotikām, narkomāniju un to sekām, sniedzot tām vispārēju pārskatu par minēto informāciju un pierādījumus informētai politikas veidošanai un iniciatīvu virzīšanai narkotiku apkarošanas jomā un tādējādi nodrošinot šādām iniciatīvām pievienoto vērtību, savās attiecīgajās kompetences jomās veicot pasākumus vai pieņemot lēmumus par rīcību saistībā ar narkotiku parādību. EMCDDA izveide un darbība ir visā Savienībā un starptautiskā mērogā acīmredzami uzlabojusi informācijas pieejamību par narkotikām un narkomāniju, kā arī to sekām.

| (3) | Lai gan Regulas (EK) Nr. 1920/2006 vispārējais mērķis joprojām ir spēkā un būtu jāsaglabā, tā pašreizējā formā vairs nesniedz atbilstīgu satvaru esošo un jaunu narkotiku problēmu risināšanai. Tādēļ būtu jāpārskata EMCDDA pilnvaras, lai cita starpā tās aizstātu un stiprinātu. EMCDDA būtu jāpārdēvē par Eiropas Savienības Narkotiku aģentūru (EUDA) (“aģentūra”). Tā kā ir nepieciešams veikt būtiskus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1920/2006, lai iekļautu Vienoto pieeju par Savienības decentralizētām aģentūrām, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņēma 2012. gada 19. jūlijā, un ņemtu vērā narkotiku parādības attīstības tendences, skaidrības un efektivitātes labad minētā regula būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Regulas (EK) Nr. 1920/2006 vispārējais mērķis joprojām ir spēkā un būtu jāsaglabā, tā pašreizējā formā vairs nesniedz atbilstīgu satvaru esošo un jaunu narkotiku problēmu risināšanai. Tādēļ būtu jāpārskata EMCDDA pilnvaras, lai cita starpā tās aizstātu un stiprinātu. EMCDDA būtu jāpārdēvē par Eiropas Savienības Narkotiku aģentūru (EUDA) (“aģentūra”). Tā kā ir nepieciešams veikt būtiskus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1920/2006, lai iekļautu Vienoto pieeju par Savienības decentralizētām aģentūrām, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņēma 2012. gada 19. jūlijā, un ņemtu vērā narkotiku parādības attīstības tendences, skaidrības un efektivitātes labad minētā regula būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 1920/2006 galvenā uzmanība tika pievērsta ar veselību saistītiem jautājumiem. Lai gan ir svarīgi minēto galveno uzmanību saglabāt, jo veselības un piedāvājuma aspekti attiecībā uz narkotiku parādību ir cieši saistīti, ir jāpievēršas arī narkotiku piedāvājumam, lai samazinātu narkotiku pieejamību Savienībā un ierobežotu narkotiku pieprasījumu, un lai tādējādi palīdzētu risināt ar to saistītās drošuma un drošības problēmas. Lai sniegtu uz faktiem balstītus, objektīvus, uzticamus, salīdzināmus un Savienības mērogā nozīmīgus datus un analīzi, aģentūrai narkotiku parādībai būtu jāpievēršas, izmantojot uz pierādījumiem balstītu, integrētu, līdzsvarotu un daudzdisciplīnu pieeju attiecībā uz narkotikām, narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītiem traucējumiem un atkarību, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma mazināšanu, rehabilitāciju, sociālo reintegrāciju un atveseļošanos, narkotiku tirgiem un piedāvājumu, tostarp nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, un citiem attiecīgiem ar narkotikām saistītiem jautājumiem un to sekām. Aģentūras pieejā būtu jāiekļauj cilvēktiesību, dzimumu un dzimumu līdztiesības, vecuma, veselības, vienlīdzības veselības jomā un sociālā perspektīva. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 1920/2006 galvenā uzmanība tika pievērsta ar veselību saistītiem jautājumiem. Lai gan ir svarīgi minēto galveno uzmanību saglabāt, jo veselības un piedāvājuma aspekti attiecībā uz narkotiku parādību ir cieši saistīti, ir jāpievēršas arī narkotiku piedāvājumam, lai samazinātu narkotiku pieejamību Savienībā un ierobežotu narkotiku pieprasījumu, un lai tādējādi palīdzētu risināt ar to saistītās drošuma un drošības problēmas. Lai sniegtu uz faktiem balstītus, objektīvus, uzticamus, salīdzināmus un Savienības mērogā nozīmīgus datus un analīzi, aģentūrai narkotiku parādībai būtu jāpievēršas, izmantojot uz pierādījumiem balstītu, integrētu, līdzsvarotu un daudzdisciplīnu pieeju attiecībā uz narkotikām, narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītiem traucējumiem un atkarību, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma mazināšanu, rehabilitāciju, sociālo reintegrāciju un atveseļošanos, narkotiku tirgiem un piedāvājumu, tostarp nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, un citiem attiecīgiem ar narkotikām saistītiem jautājumiem un to sekām. Aģentūras pieejā būtu jāiekļauj cilvēktiesību, dzimumu un dzimumu līdztiesības, vecuma, veselības, vienlīdzības veselības jomā un sociālā perspektīva.

| (5) | Aģentūras darbs būtu jāveic, pienācīgi ņemot vērā Savienības un tās dalībvalstu attiecīgās pilnvaras narkotiku jomā. Šim darbam būtu jāattiecas uz dažādiem narkotiku parādības aspektiem un piemērojamiem risinājumiem. Jo īpaši aģentūrai būtu jāapsver visi aspekti, kas saistīti ar veselības aizsardzību un uzlabošanu, ņemot vērā tās fiziskos un psihiskos aspektus un iespējamo ietekmi uz sabiedrības veselību. Aģentūrai būtu arī jāpievērš uzmanība sociālajiem aspektiem, tostarp ar narkotiku lietotāju stigmatizāciju, marginalizāciju un reintegrāciju saistītiem apsvērumiem. To darot, aģentūrai būtu jābalstās uz Savienības stratēģiskajiem dokumentiem narkotiku jomā. |
| --- | --- |

(5)

Aģentūras darbs būtu jāveic, pienācīgi ņemot vērā Savienības un tās dalībvalstu attiecīgās pilnvaras narkotiku jomā. Šim darbam būtu jāattiecas uz dažādiem narkotiku parādības aspektiem un piemērojamiem risinājumiem. Jo īpaši aģentūrai būtu jāapsver visi aspekti, kas saistīti ar veselības aizsardzību un uzlabošanu, ņemot vērā tās fiziskos un psihiskos aspektus un iespējamo ietekmi uz sabiedrības veselību. Aģentūrai būtu arī jāpievērš uzmanība sociālajiem aspektiem, tostarp ar narkotiku lietotāju stigmatizāciju, marginalizāciju un reintegrāciju saistītiem apsvērumiem. To darot, aģentūrai būtu jābalstās uz Savienības stratēģiskajiem dokumentiem narkotiku jomā.

| (6) | Veicot savas darbības, aģentūrai būtu jāsadarbojas ar citām attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām to attiecīgo pilnvaru ietvaros un būtu jāņem vērā to darbības, lai izvairītos no dublēšanās. Lai nodrošinātu datu vākšanu un tendenču uzraudzību par narkotiku piedāvājumu, tostarp par nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību un citiem saistītiem noziegumiem, par jaunu tehnoloģiju izmantošanu un par jaunām psihoaktīvām vielām, aģentūrai, pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās pilnvaras, jo īpaši būtu jāsadarbojas ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (5). Aģentūrai būtu jāsadarbojas arī starptautiskā līmenī ar attiecīgām iestādēm un struktūrām trešās valstīs, jo īpaši kandidātvalstīs, un nolūkā atbalstīt Savienības un dalībvalstu rīcību Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī. Šādai sadarbībai ir jāatbilst cilvēktiesību normām. |
| --- | --- |

(6)

Veicot savas darbības, aģentūrai būtu jāsadarbojas ar citām attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām to attiecīgo pilnvaru ietvaros un būtu jāņem vērā to darbības, lai izvairītos no dublēšanās. Lai nodrošinātu datu vākšanu un tendenču uzraudzību par narkotiku piedāvājumu, tostarp par nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību un citiem saistītiem noziegumiem, par jaunu tehnoloģiju izmantošanu un par jaunām psihoaktīvām vielām, aģentūrai, pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās pilnvaras, jo īpaši būtu jāsadarbojas ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (5). Aģentūrai būtu jāsadarbojas arī starptautiskā līmenī ar attiecīgām iestādēm un struktūrām trešās valstīs, jo īpaši kandidātvalstīs, un nolūkā atbalstīt Savienības un dalībvalstu rīcību Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī. Šādai sadarbībai ir jāatbilst cilvēktiesību normām.

| (7) | Lai narkotiku parādībai pievērstos ar maksimālu efektivitāti, aģentūrai būtu jāapmainās ar viedokļiem ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar zinātniekiem, tostarp akadēmiskajām aprindām, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp narkotiku lietotāju organizācijām un to personu organizācijām, kuras skar narkotiku lietošana un pārdošana, vai ar narkotikām saistīta noziedzība, kā arī ar citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Ņemot vērā, ka īpaši nozīmīga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju aģentūras kompetences jomā gūtā pieredze, aģentūrai saistībā ar savām darbībām būtu jāuztur sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, piemēram, tādām, kas darbojas attiecīgajās Eiropas Komisijas ekspertu grupās narkotiku jautājumos, kuru sastāvu veido pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Aģentūrai būtu jāatvēl nepieciešamie līdzekļi, lai ar minētajām organizācijām apspriestos, apmainītos ar informāciju un apkopotu zināšanas, tostarp jaunu psihoaktīvo vielu jomā. Attiecīgā gadījumā aģentūrai būtu jārīko īpašas apspriešanās par tematiem, kas ietilpst tās pilnvarās. |
| --- | --- |

(7)

Lai narkotiku parādībai pievērstos ar maksimālu efektivitāti, aģentūrai būtu jāapmainās ar viedokļiem ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar zinātniekiem, tostarp akadēmiskajām aprindām, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp narkotiku lietotāju organizācijām un to personu organizācijām, kuras skar narkotiku lietošana un pārdošana, vai ar narkotikām saistīta noziedzība, kā arī ar citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Ņemot vērā, ka īpaši nozīmīga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju aģentūras kompetences jomā gūtā pieredze, aģentūrai saistībā ar savām darbībām būtu jāuztur sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, piemēram, tādām, kas darbojas attiecīgajās Eiropas Komisijas ekspertu grupās narkotiku jautājumos, kuru sastāvu veido pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Aģentūrai būtu jāatvēl nepieciešamie līdzekļi, lai ar minētajām organizācijām apspriestos, apmainītos ar informāciju un apkopotu zināšanas, tostarp jaunu psihoaktīvo vielu jomā. Attiecīgā gadījumā aģentūrai būtu jārīko īpašas apspriešanās par tematiem, kas ietilpst tās pilnvarās.

| (8) | Lai izplatītu uzticamu informāciju par narkotikām un situāciju narkotiku jomā, aģentūrai būtu jāveic saziņas pasākumi par tematiem, kas ietilpst tās pilnvarās. Tomēr saziņai ar plašāku sabiedrību narkotiku jomā dažkārt var būt neparedzētas negatīvas sekas. Tādēļ, veicot saziņas pasākumus, aģentūrai attiecīgā gadījumā būtu jāapsver iespēja izplatīt savus ziņojumus, tostarp sākotnējos ziņojumus un riska novērtējuma ziņojumus par jaunām psihoaktīvām vielām, arī zinātnieku aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai līdz minimumam samazinātu iespējamo ar narkotikām saistīto kaitējumu. Ja aģentūra nevar izplatīt savu ziņojumu, jo īpaši tādēļ, ka ziņojumā iekļauta klasificēta vai sensitīva neklasificēta informācija, tā varētu apsvērt iespēju publicēt minēto ziņojumu kopsavilkumus, lai līdz minimumam samazinātu iespējamo ar narkotikām saistīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai izplatītu uzticamu informāciju par narkotikām un situāciju narkotiku jomā, aģentūrai būtu jāveic saziņas pasākumi par tematiem, kas ietilpst tās pilnvarās. Tomēr saziņai ar plašāku sabiedrību narkotiku jomā dažkārt var būt neparedzētas negatīvas sekas. Tādēļ, veicot saziņas pasākumus, aģentūrai attiecīgā gadījumā būtu jāapsver iespēja izplatīt savus ziņojumus, tostarp sākotnējos ziņojumus un riska novērtējuma ziņojumus par jaunām psihoaktīvām vielām, arī zinātnieku aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai līdz minimumam samazinātu iespējamo ar narkotikām saistīto kaitējumu. Ja aģentūra nevar izplatīt savu ziņojumu, jo īpaši tādēļ, ka ziņojumā iekļauta klasificēta vai sensitīva neklasificēta informācija, tā varētu apsvērt iespēju publicēt minēto ziņojumu kopsavilkumus, lai līdz minimumam samazinātu iespējamo ar narkotikām saistīto kaitējumu.

| (9) | Aģentūrai savā darbā būtu pienācīgi jāņem vērā polinarkomānija, jo tā kļūst arvien izplatītāka. |
| --- | --- |

(9)

Aģentūrai savā darbā būtu pienācīgi jāņem vērā polinarkomānija, jo tā kļūst arvien izplatītāka.

| (10) | Aģentūrai būtu jāvirza savas darbības trīs galvenajās kompetences jomās, proti, uzraudzība, kuras rezultātā tiek izstrādāta politika, kas sakņojas labākā informētībā; gatavība, kā rezultātā pasākumi tiek veikti uz labākas informētības pamata; un prasmju pilnveide, kuras rezultātā Savienība un dalībvalstis spēcīgāk reaģē uz narkotiku parādību. |
| --- | --- |

(10)

Aģentūrai būtu jāvirza savas darbības trīs galvenajās kompetences jomās, proti, uzraudzība, kuras rezultātā tiek izstrādāta politika, kas sakņojas labākā informētībā; gatavība, kā rezultātā pasākumi tiek veikti uz labākas informētības pamata; un prasmju pilnveide, kuras rezultātā Savienība un dalībvalstis spēcīgāk reaģē uz narkotiku parādību.

| (11) | Datu vākšanai, analīzei un izplatīšanai arī turpmāk vajadzētu būt aģentūras galvenajam uzdevumam. Vācot, analizējot vai izplatot datus, aģentūrai būtu jāievēro personas datu apstrādes tiesiskais regulējums un nebūtu jāizplata vai jānodod dati, kas ļautu identificēt personas vai nelielas personu grupas. Standarta datus vāc ar valstu kontaktpunktu starpniecību, kuriem arī turpmāk vajadzētu būt vienam no primārajiem datu sniedzējiem aģentūrai. Aģentūra varētu arī izmantot papildu avotus un rīkot ekspertu sanāksmes, tostarp virtuālas sanāksmes. Turklāt, izmantojot inovatīvas datu vākšanas metodes, aizvien vairāk ir pieejami reāllaikam pietuvinātu datu avoti. Tādēļ aģentūrai vajadzētu būt piekļuvei attiecīgiem pieejamajiem datiem, lai iegūtu visaptverošu priekšstatu par narkotiku parādību Savienībā un ārējiem faktoriem, kas to ietekmē. Lai nodrošinātu, ka katrs valsts kontaktpunkts ir pastāvīgi informēts par situāciju savā dalībvalstī, tam būtu regulāri jāsaņem informācija par datiem par savu dalībvalsti, kas savākti no papildu informācijas avotiem, un par saskaņā ar šo regulu izveidotā kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkla darbībām. |
| --- | --- |

(11)

Datu vākšanai, analīzei un izplatīšanai arī turpmāk vajadzētu būt aģentūras galvenajam uzdevumam. Vācot, analizējot vai izplatot datus, aģentūrai būtu jāievēro personas datu apstrādes tiesiskais regulējums un nebūtu jāizplata vai jānodod dati, kas ļautu identificēt personas vai nelielas personu grupas. Standarta datus vāc ar valstu kontaktpunktu starpniecību, kuriem arī turpmāk vajadzētu būt vienam no primārajiem datu sniedzējiem aģentūrai. Aģentūra varētu arī izmantot papildu avotus un rīkot ekspertu sanāksmes, tostarp virtuālas sanāksmes. Turklāt, izmantojot inovatīvas datu vākšanas metodes, aizvien vairāk ir pieejami reāllaikam pietuvinātu datu avoti. Tādēļ aģentūrai vajadzētu būt piekļuvei attiecīgiem pieejamajiem datiem, lai iegūtu visaptverošu priekšstatu par narkotiku parādību Savienībā un ārējiem faktoriem, kas to ietekmē. Lai nodrošinātu, ka katrs valsts kontaktpunkts ir pastāvīgi informēts par situāciju savā dalībvalstī, tam būtu regulāri jāsaņem informācija par datiem par savu dalībvalsti, kas savākti no papildu informācijas avotiem, un par saskaņā ar šo regulu izveidotā kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkla darbībām.

| (12) | Valstu kontaktpunkti ir nozīmīgi Savienības narkotiku uzraudzības un ziņošanas sistēmas dalībnieki. Tie vāc informāciju un sagatavo salīdzināmus un zinātniski pamatotus datus par valstu situāciju narkotiku jomā, un šis darbs palīdz uzraudzīt situāciju visā Savienībā. Valstu kontaktpunktiem ir būtiska nozīme arī datu vākšanas metodikas un rīku uzlabošanā un tie izstrādā attiecīgas pamatnostādnes to īstenošanai. Turklāt valstu kontaktpunkti piedalās agrīnās brīdināšanas sistēmā un ziņo par jaunām tendencēm esošo psihoaktīvo vielu lietošanā. Tādēļ ir būtiski, lai attiecības starp aģentūru un valstu kontaktpunktiem būtu savstarpēji pastiprinošas. Aģentūras datu prasības būtu jāatspoguļo valstu kontaktpunktos. Valstu kontaktpunktiem vajadzētu būt pilnvarotiem dalībvalstīs saņemt visus attiecīgos datus no dažādām valsts iestādēm. Aģentūras pilnvarām būtu jānodrošina iespēja maksimāli racionalizēt datu vākšanu dalībvalstīs, lai izvairītos no dubultas ziņošanas un centienu dublēšanās, vienlaikus izvairoties no jebkādiem saskaņošanas pasākumiem un atstājot dalībvalstu ziņā lēmumus par valsts kontaktpunktu pārvaldību, struktūru vai pamatuzdevumiem attiecībā uz citām valsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar Līgumiem. |
| --- | --- |

(12)

Valstu kontaktpunkti ir nozīmīgi Savienības narkotiku uzraudzības un ziņošanas sistēmas dalībnieki. Tie vāc informāciju un sagatavo salīdzināmus un zinātniski pamatotus datus par valstu situāciju narkotiku jomā, un šis darbs palīdz uzraudzīt situāciju visā Savienībā. Valstu kontaktpunktiem ir būtiska nozīme arī datu vākšanas metodikas un rīku uzlabošanā un tie izstrādā attiecīgas pamatnostādnes to īstenošanai. Turklāt valstu kontaktpunkti piedalās agrīnās brīdināšanas sistēmā un ziņo par jaunām tendencēm esošo psihoaktīvo vielu lietošanā. Tādēļ ir būtiski, lai attiecības starp aģentūru un valstu kontaktpunktiem būtu savstarpēji pastiprinošas. Aģentūras datu prasības būtu jāatspoguļo valstu kontaktpunktos. Valstu kontaktpunktiem vajadzētu būt pilnvarotiem dalībvalstīs saņemt visus attiecīgos datus no dažādām valsts iestādēm. Aģentūras pilnvarām būtu jānodrošina iespēja maksimāli racionalizēt datu vākšanu dalībvalstīs, lai izvairītos no dubultas ziņošanas un centienu dublēšanās, vienlaikus izvairoties no jebkādiem saskaņošanas pasākumiem un atstājot dalībvalstu ziņā lēmumus par valsts kontaktpunktu pārvaldību, struktūru vai pamatuzdevumiem attiecībā uz citām valsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar Līgumiem.

| (13) | Ir jāizveido pamats savstarpējas uzticēšanās un pastāvīga dialoga attiecībām starp aģentūru un valstu kontaktpunktiem, pamatojoties uz skaidru un efektīvu darbojošos mehānismu un noteikumu kopumu. Tādēļ aģentūrai vajadzētu būt pilnvarotai finansiāli atbalstīt valstu kontaktpunktus un veicināt to efektīvu darbību, tostarp sniedzot katra valsts kontaktpunkta novērtējumu, kas tieši saistīts ar tā ieguldījumu koordinētā Savienības rīcībā narkotiku jomā. |
| --- | --- |

(13)

Ir jāizveido pamats savstarpējas uzticēšanās un pastāvīga dialoga attiecībām starp aģentūru un valstu kontaktpunktiem, pamatojoties uz skaidru un efektīvu darbojošos mehānismu un noteikumu kopumu. Tādēļ aģentūrai vajadzētu būt pilnvarotai finansiāli atbalstīt valstu kontaktpunktus un veicināt to efektīvu darbību, tostarp sniedzot katra valsts kontaktpunkta novērtējumu, kas tieši saistīts ar tā ieguldījumu koordinētā Savienības rīcībā narkotiku jomā.

| (14) | Lai atbalstītu efektīvu Savienības rīcību narkotiku jomā un sniegtu ieguldījumu aģentūras darbā, valstu kontaktpunktiem cita starpā būtu jāuzņemas koordinējoša loma darbībās, kas saistītas ar saskaņotas ar narkotikām saistītu datu vākšanas un uzraudzības nodrošināšanu, saziņu ar aģentūru, uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanas veicināšanu, dažādas nozares aptverošu un vispusīgu valsts līmeņa pārskatu par situāciju narkotiku jomā nodrošināšanu, tostarp jebkādas būtiskas informācijas par jaunām tendencēm un problēmām nodrošināšanu, un palīdzību attiecīgu rādītāju noteikšanā. Papildus minētajam un atbilstoši valstu kompetencei valstu kontaktpunktiem ir būtiska nozīme, lai veicinātu un atbalstītu uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu, atbalstītu sadarbības sistēmas un novērtētu attiecīgo ieinteresēto personu vajadzības pēc informācijas un sagatavotu atjauninātu sarakstu ar valstu narkotiku informācijas avotiem. |
| --- | --- |

(14)

Lai atbalstītu efektīvu Savienības rīcību narkotiku jomā un sniegtu ieguldījumu aģentūras darbā, valstu kontaktpunktiem cita starpā būtu jāuzņemas koordinējoša loma darbībās, kas saistītas ar saskaņotas ar narkotikām saistītu datu vākšanas un uzraudzības nodrošināšanu, saziņu ar aģentūru, uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanas veicināšanu, dažādas nozares aptverošu un vispusīgu valsts līmeņa pārskatu par situāciju narkotiku jomā nodrošināšanu, tostarp jebkādas būtiskas informācijas par jaunām tendencēm un problēmām nodrošināšanu, un palīdzību attiecīgu rādītāju noteikšanā. Papildus minētajam un atbilstoši valstu kompetencei valstu kontaktpunktiem ir būtiska nozīme, lai veicinātu un atbalstītu uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu, atbalstītu sadarbības sistēmas un novērtētu attiecīgo ieinteresēto personu vajadzības pēc informācijas un sagatavotu atjauninātu sarakstu ar valstu narkotiku informācijas avotiem.

| (15) | Lai veicinātu un strukturētu datu vākšanu un informācijas apmaiņu, gan kvalitatīvu, gan kvantitatīvu, un atbalstītu integrētas un sadarbspējīgas uzraudzības sistēmas izveidi, kas ļautu veikt uzraudzību reāllaikā, aģentūrai būtu jāizstrādā un jāpiemēro piemēroti digitāli risinājumi, kas nepieciešami tās uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(15)

Lai veicinātu un strukturētu datu vākšanu un informācijas apmaiņu, gan kvalitatīvu, gan kvantitatīvu, un atbalstītu integrētas un sadarbspējīgas uzraudzības sistēmas izveidi, kas ļautu veikt uzraudzību reāllaikā, aģentūrai būtu jāizstrādā un jāpiemēro piemēroti digitāli risinājumi, kas nepieciešami tās uzdevumu veikšanai.

| (16) | Lai aģentūra varētu labāk izmantot tās rīcībā esošo informāciju, piemēram, veikt proaktīvākus pasākumus, tostarp izdot draudu novērtējumus, stratēģisku izlūkdatu paziņojumus un brīdinājumus, un pastiprināt Savienības gatavību turpmākajai attīstībai, būtu – salīdzinājumā ar EMCDDA – jāstiprina aģentūras uzraudzības un analītiskās spējas. |
| --- | --- |

(16)

Lai aģentūra varētu labāk izmantot tās rīcībā esošo informāciju, piemēram, veikt proaktīvākus pasākumus, tostarp izdot draudu novērtējumus, stratēģisku izlūkdatu paziņojumus un brīdinājumus, un pastiprināt Savienības gatavību turpmākajai attīstībai, būtu – salīdzinājumā ar EMCDDA – jāstiprina aģentūras uzraudzības un analītiskās spējas.

| (17) | Lai uzlabotu Savienības gatavību, ir arī nepieciešams iegūt visaptverošu priekšstatu par narkotiku parādības iespējamo turpmāko attīstību. Lai sagatavotos pati un labāk sagatavotu politikas veidotājus šādai turpmākai attīstībai, aģentūrai būtu jāveic regulāri prognozēšanas pasākumi, kuros ņem vērā megatendences, proti, ilgtermiņa virzītājspēkus, kas ir novērojami tagad un kam, visticamāk, būs būtiska ietekme uz nākotni, ar mērķi konstatēt jaunas grūtības un iespējas reaģēt uz narkotiku problēmām. |
| --- | --- |

(17)

Lai uzlabotu Savienības gatavību, ir arī nepieciešams iegūt visaptverošu priekšstatu par narkotiku parādības iespējamo turpmāko attīstību. Lai sagatavotos pati un labāk sagatavotu politikas veidotājus šādai turpmākai attīstībai, aģentūrai būtu jāveic regulāri prognozēšanas pasākumi, kuros ņem vērā megatendences, proti, ilgtermiņa virzītājspēkus, kas ir novērojami tagad un kam, visticamāk, būs būtiska ietekme uz nākotni, ar mērķi konstatēt jaunas grūtības un iespējas reaģēt uz narkotiku problēmām.

| (18) | Narkotiku parādība aizvien vairāk tiek balstīta uz tehnoloģijām, kā to atkal parādīja Covid-19 pandēmija, kad tika novērota plašāka jaunu tehnoloģiju ieviešana narkotiku izplatīšanas veicināšanai. Tiek lēsts, ka apmēram divas trešdaļas no piedāvājumiem šifrētajos tirgos ir saistīti ar narkotikām. Narkotiku tirdzniecībā izmanto dažādas platformas, tostarp sociālo mediju tīklus un mobilās lietotnes. Minētā attīstības tendence ir atspoguļota reakcijā uz narkotiku parādību, aizvien vairāk izmantojot saziņas iespējas internetā un tiešsaistes intervences, tostarp mobilās lietotnes un e-veselības intervences. Aģentūrai, sadarbojoties ar citām attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un izvairoties no centienu dublēšanās, būtu jāuzrauga šādas norises kā daļa no savas visaptverošās pieejas narkotiku parādībai. |
| --- | --- |

(18)

Narkotiku parādība aizvien vairāk tiek balstīta uz tehnoloģijām, kā to atkal parādīja Covid-19 pandēmija, kad tika novērota plašāka jaunu tehnoloģiju ieviešana narkotiku izplatīšanas veicināšanai. Tiek lēsts, ka apmēram divas trešdaļas no piedāvājumiem šifrētajos tirgos ir saistīti ar narkotikām. Narkotiku tirdzniecībā izmanto dažādas platformas, tostarp sociālo mediju tīklus un mobilās lietotnes. Minētā attīstības tendence ir atspoguļota reakcijā uz narkotiku parādību, aizvien vairāk izmantojot saziņas iespējas internetā un tiešsaistes intervences, tostarp mobilās lietotnes un e-veselības intervences. Aģentūrai, sadarbojoties ar citām attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un izvairoties no centienu dublēšanās, būtu jāuzrauga šādas norises kā daļa no savas visaptverošās pieejas narkotiku parādībai.

| (19) | Būtu pienācīgi jāpievēršas jaunām psihoaktīvām vielām, kas rada sabiedrības veselības riskus un sociālos riskus visā Savienībā. Tādēļ ir nepieciešams uzraudzīt jaunās psihoaktīvās vielas un, lai nodrošinātu ātru reaģēšanu, uzturēt ES agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1920/2006. Nesen ir veikti grozījumi minētās regulas noteikumos, kas attiecas uz informācijas apmaiņu un agrīnās brīdināšanas sistēmu par jaunām psihoaktīvām vielām, tostarp sākotnējiem ziņojumiem un jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtējumiem, un tiem būtu šajā regulā jāsaglabājas nemainīgiem. |
| --- | --- |

(19)

Būtu pienācīgi jāpievēršas jaunām psihoaktīvām vielām, kas rada sabiedrības veselības riskus un sociālos riskus visā Savienībā. Tādēļ ir nepieciešams uzraudzīt jaunās psihoaktīvās vielas un, lai nodrošinātu ātru reaģēšanu, uzturēt ES agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1920/2006. Nesen ir veikti grozījumi minētās regulas noteikumos, kas attiecas uz informācijas apmaiņu un agrīnās brīdināšanas sistēmu par jaunām psihoaktīvām vielām, tostarp sākotnējiem ziņojumiem un jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtējumiem, un tiem būtu šajā regulā jāsaglabājas nemainīgiem.

| (20) | Pamatojoties uz aģentūras īstenotu pastiprinātu uzraudzību un pieredzi, kas gūta jaunu psihoaktīvo vielu radītā riska novērtēšanā, aģentūrai būtu jāattīsta vispārējas veselības un drošības apdraudējumu novērtēšanas spējas. Steidzami ir vajadzīgas lielākas spējas proaktīvi un ātri identificēt jaunus draudus un nodrošināt informāciju pretpasākumu izstrādei, jo pašreizējais narkotiku parādības dinamiskais raksturs nozīmē to, ka saistītas problēmas var strauji izplatīties pāri robežām. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz aģentūras īstenotu pastiprinātu uzraudzību un pieredzi, kas gūta jaunu psihoaktīvo vielu radītā riska novērtēšanā, aģentūrai būtu jāattīsta vispārējas veselības un drošības apdraudējumu novērtēšanas spējas. Steidzami ir vajadzīgas lielākas spējas proaktīvi un ātri identificēt jaunus draudus un nodrošināt informāciju pretpasākumu izstrādei, jo pašreizējais narkotiku parādības dinamiskais raksturs nozīmē to, ka saistītas problēmas var strauji izplatīties pāri robežām.

| (21) | Tā kā bīstamas vielas un konkrēti patēriņa modeļi varētu kaitēt veselībai, aģentūrai būtu jāspēj izdot brīdinājumus, kas papildina attiecīgās valstu brīdināšanas sistēmas un neskar tās. Minētās funkcijas atbalstam aģentūrai būtu jāizstrādā Eiropas brīdināšanas sistēma narkotiku jomā, kas būtu pieejama valstu iestādēm. Minētajai sistēmai būtu jāatvieglo ātra informācijas apmaiņa, kam varētu būt nepieciešama ātra rīcība veselības, sociālo aspektu, drošuma un drošības aizsardzības nolūkos. Aģentūrai saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem būtu jāspēj izstrādāt brīdināšanas sistēmu, lai konkrētu narkotiku lietotājiem vai potenciāliem lietotājiem darītu pieejamu informāciju par konstatētajiem riskiem. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā bīstamas vielas un konkrēti patēriņa modeļi varētu kaitēt veselībai, aģentūrai būtu jāspēj izdot brīdinājumus, kas papildina attiecīgās valstu brīdināšanas sistēmas un neskar tās. Minētās funkcijas atbalstam aģentūrai būtu jāizstrādā Eiropas brīdināšanas sistēma narkotiku jomā, kas būtu pieejama valstu iestādēm. Minētajai sistēmai būtu jāatvieglo ātra informācijas apmaiņa, kam varētu būt nepieciešama ātra rīcība veselības, sociālo aspektu, drošuma un drošības aizsardzības nolūkos. Aģentūrai saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem būtu jāspēj izstrādāt brīdināšanas sistēmu, lai konkrētu narkotiku lietotājiem vai potenciāliem lietotājiem darītu pieejamu informāciju par konstatētajiem riskiem.

| (22) | Narkotisko vielu prekursori ir vielas, kas nepieciešamas tādu narkotiku ražošanai kā amfetamīni, kokaīns un heroīns. Tā kā palielinās nelikumīgo narkotiku ražošana Savienībā, būtu jāpastiprina darbs, lai novērstu narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un nelegālu tirdzniecību no likumīgiem kanāliem uz nelikumīgu narkotiku ražošanu. Lai atbalstītu minētos centienus, aģentūrai būtu jāpiedalās narkotisko vielu prekursoru nelegālas tirdzniecības un novirzīšanas uzraudzībā un jāpalīdz Komisijai īstenot Savienības tiesību aktus narkotisko vielu prekursoru jomā. |
| --- | --- |

(22)

Narkotisko vielu prekursori ir vielas, kas nepieciešamas tādu narkotiku ražošanai kā amfetamīni, kokaīns un heroīns. Tā kā palielinās nelikumīgo narkotiku ražošana Savienībā, būtu jāpastiprina darbs, lai novērstu narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un nelegālu tirdzniecību no likumīgiem kanāliem uz nelikumīgu narkotiku ražošanu. Lai atbalstītu minētos centienus, aģentūrai būtu jāpiedalās narkotisko vielu prekursoru nelegālas tirdzniecības un novirzīšanas uzraudzībā un jāpalīdz Komisijai īstenot Savienības tiesību aktus narkotisko vielu prekursoru jomā.

| (23) | Tā kā aizvien palielinās nepieciešamība pēc kriminālistikas un toksikoloģijas datiem un speciālām zināšanām, līdztekus ar vajadzību pēc labākas koordinācijas starp laboratorijām dalībvalstīs, būtu jāizveido kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkls, kurā apkopotas zināšanas narkotiku un ar narkotikām saistīta kaitējuma jomā. Minētajam tīklam būtu jādod aģentūrai iespēja piekļūt attiecīgai informācijai, palielināt aģentūras spējas šajā jomā un atbalstīt zināšanu apmaiņu starp attiecīgajām laboratorijām dalībvalstīs, neradot aģentūrai lielas izmaksas savas laboratorijas izveidei un uzturēšanai. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā aizvien palielinās nepieciešamība pēc kriminālistikas un toksikoloģijas datiem un speciālām zināšanām, līdztekus ar vajadzību pēc labākas koordinācijas starp laboratorijām dalībvalstīs, būtu jāizveido kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkls, kurā apkopotas zināšanas narkotiku un ar narkotikām saistīta kaitējuma jomā. Minētajam tīklam būtu jādod aģentūrai iespēja piekļūt attiecīgai informācijai, palielināt aģentūras spējas šajā jomā un atbalstīt zināšanu apmaiņu starp attiecīgajām laboratorijām dalībvalstīs, neradot aģentūrai lielas izmaksas savas laboratorijas izveidei un uzturēšanai.

| (24) | Kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīklā būtu jānodrošina dalībvalstu pārstāvība, un būtu jāļauj katrai no tām šim tīklam izraudzīties līdz trim laboratorijām, kurām ir speciālas zināšanas toksikoloģijas un kriminālistikas jomā. Lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku aptvērumu, būtu jādod iespēja piedalīties tīklā arī ekspertiem no citām laboratorijām, kuras ir būtiskas aģentūras darbam, tai skaitā no Eiropas muitas laboratoriju tīkla. Šāda sadarbība ļautu visām iesaistītajām laboratorijām savstarpēji mācīties dažādās jomās, atbalstītu informācijas apmaiņu starp attiecīgajām laboratorijām un samazinātu izmaksas atsevišķām laboratorijām. |
| --- | --- |

(24)

Kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīklā būtu jānodrošina dalībvalstu pārstāvība, un būtu jāļauj katrai no tām šim tīklam izraudzīties līdz trim laboratorijām, kurām ir speciālas zināšanas toksikoloģijas un kriminālistikas jomā. Lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku aptvērumu, būtu jādod iespēja piedalīties tīklā arī ekspertiem no citām laboratorijām, kuras ir būtiskas aģentūras darbam, tai skaitā no Eiropas muitas laboratoriju tīkla. Šāda sadarbība ļautu visām iesaistītajām laboratorijām savstarpēji mācīties dažādās jomās, atbalstītu informācijas apmaiņu starp attiecīgajām laboratorijām un samazinātu izmaksas atsevišķām laboratorijām.

| (25) | Lai uzlabotu zināšanas jomā, uz kuru attiecas Aģentūras pilnvaras, un atbalstītu dalībvalstis, aģentūrai būtu jāidentificē un jāfinansē attiecīgi projekti, piemēram, atsauces standartu izstrāde jaunām narkotikām, toksikoloģisko vai farmakoloģisko pētījumu izstrāde, inovatīvu pētniecības pieeju īstenošana un narkotiku profilēšana. Šāda pieeja sekmētu informācijas apmaiņu starp attiecīgajām laboratorijām un samazinātu izdevumus laboratorijām atsevišķi. Aģentūras finansētie projekti būtu jāiekļauj aģentūras konsolidētajā gada darbības pārskatā un jāpublisko. |
| --- | --- |

(25)

Lai uzlabotu zināšanas jomā, uz kuru attiecas Aģentūras pilnvaras, un atbalstītu dalībvalstis, aģentūrai būtu jāidentificē un jāfinansē attiecīgi projekti, piemēram, atsauces standartu izstrāde jaunām narkotikām, toksikoloģisko vai farmakoloģisko pētījumu izstrāde, inovatīvu pētniecības pieeju īstenošana un narkotiku profilēšana. Šāda pieeja sekmētu informācijas apmaiņu starp attiecīgajām laboratorijām un samazinātu izdevumus laboratorijām atsevišķi. Aģentūras finansētie projekti būtu jāiekļauj aģentūras konsolidētajā gada darbības pārskatā un jāpublisko.

| (26) | Aģentūrai būs dota iespēja piekļūt datiem un iegūt nepieciešamo zinātnisko pieredzi, lai izstrādātu un veicinātu uz pierādījumiem balstītas intervences un paraugpraksi, veicinātu izpratni par narkotiku nelabvēlīgo ietekmi, profilaksi, riska un kaitējuma mazināšanas pasākumiem, ārstēšanu, aprūpi, rehabilitāciju un atveseļošanos un vairotu informētību par šiem jautājumiem, kā arī attiecīgā gadījumā izmantotu dzimumsensitīvu pieeju un ņemtu vērā vecuma aspektu. Aģentūrai būtu jāveicina, ka tiek īstenoti un atjaunināti spēkā esošie narkomānijas profilakses kvalitātes standarti (Eiropas narkomānijas profilakses kvalitātes standarti) un mācību programma, kurā lēmumu pieņēmējiem un politikas veidotājiem sniegtas zināšanas par visefektīvākajiem uz pierādījumiem balstītiem profilakses pasākumiem un pieejām (Eiropas Savienības profilakses mācību programma), tostarp par to, kā sasniegt augsta riska iedzīvotāju grupas. |
| --- | --- |

(26)

Aģentūrai būs dota iespēja piekļūt datiem un iegūt nepieciešamo zinātnisko pieredzi, lai izstrādātu un veicinātu uz pierādījumiem balstītas intervences un paraugpraksi, veicinātu izpratni par narkotiku nelabvēlīgo ietekmi, profilaksi, riska un kaitējuma mazināšanas pasākumiem, ārstēšanu, aprūpi, rehabilitāciju un atveseļošanos un vairotu informētību par šiem jautājumiem, kā arī attiecīgā gadījumā izmantotu dzimumsensitīvu pieeju un ņemtu vērā vecuma aspektu. Aģentūrai būtu jāveicina, ka tiek īstenoti un atjaunināti spēkā esošie narkomānijas profilakses kvalitātes standarti (Eiropas narkomānijas profilakses kvalitātes standarti) un mācību programma, kurā lēmumu pieņēmējiem un politikas veidotājiem sniegtas zināšanas par visefektīvākajiem uz pierādījumiem balstītiem profilakses pasākumiem un pieejām (Eiropas Savienības profilakses mācību programma), tostarp par to, kā sasniegt augsta riska iedzīvotāju grupas.

| (27) | Aģentūrai, ņemot vērā tās dimensiju visas Savienības mērogā, būtu jāspēj novērtēt valstu pasākumus un apmācību, piemēram, attiecībā uz profilaksi, tostarp tādu, kas ir dzimumsensitīva un vecumam piemērota, ārstēšanu, kaitējuma mazināšanu, atveseļošanos un citiem saistītiem pasākumiem, lai noteiktu, vai tie atspoguļo jaunākās zinātnes atziņas un vai tie ir pierādījuši savu efektivitāti. Valsts pasākumu pozitīvs novērtējums varētu kalpot par kvalitātes zīmi. |
| --- | --- |

(27)

Aģentūrai, ņemot vērā tās dimensiju visas Savienības mērogā, būtu jāspēj novērtēt valstu pasākumus un apmācību, piemēram, attiecībā uz profilaksi, tostarp tādu, kas ir dzimumsensitīva un vecumam piemērota, ārstēšanu, kaitējuma mazināšanu, atveseļošanos un citiem saistītiem pasākumiem, lai noteiktu, vai tie atspoguļo jaunākās zinātnes atziņas un vai tie ir pierādījuši savu efektivitāti. Valsts pasākumu pozitīvs novērtējums varētu kalpot par kvalitātes zīmi.

| (28) | Ņemot vērā to, ka aģentūrai tiks piešķirts Savienības līmenī unikāls stāvoklis, kas tai ļaus salīdzināt datus un paraugpraksi, aģentūrai būtu jāspēj sniegt atbalstu, tostarp, ja dalībvalstis to prasa, kā līdzekli, kas palīdzētu strukturētākā veidā visās dalībvalstīs izvērtēt un izstrādāt valstu stratēģijas narkotiku jomā. Turklāt būtu jāstiprina aģentūras loma tajā, lai nodrošinātu apmācību un atbalstu dalībvalstīm kvalitātes standartu un labas prakses īstenošanā, ņemot vērā pieredzi, ko tā uzkrās šajās jomās. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka aģentūrai tiks piešķirts Savienības līmenī unikāls stāvoklis, kas tai ļaus salīdzināt datus un paraugpraksi, aģentūrai būtu jāspēj sniegt atbalstu, tostarp, ja dalībvalstis to prasa, kā līdzekli, kas palīdzētu strukturētākā veidā visās dalībvalstīs izvērtēt un izstrādāt valstu stratēģijas narkotiku jomā. Turklāt būtu jāstiprina aģentūras loma tajā, lai nodrošinātu apmācību un atbalstu dalībvalstīm kvalitātes standartu un labas prakses īstenošanā, ņemot vērā pieredzi, ko tā uzkrās šajās jomās.

| (29) | Starptautiskajai sadarbībai vajadzētu būt vienam no aģentūras pamatuzdevumiem ar skaidri definētiem pienākumiem, lai tā varētu pilnībā iesaistīties šādās darbībās un atbildēt uz starptautisko organizāciju un citu struktūru un trešo valstu pieprasījumiem. Aģentūrai būtu jāspēj piedāvāt piemērotus zinātniskus un uz pierādījumiem balstītus rīkus Savienības politikas narkotiku jomā ārējās dimensijas un Savienības nozīmīgas lomas daudzpusējā līmenī izstrādei un īstenošanai saskaņā ar Līgumiem, kā līdzekli, lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu Savienības narkotiku politikas īstenošanu tās teritorijā un starptautiskā līmenī. Darbam minētajā jomā būtu jābalstās uz starptautiskās sadarbības satvaru, ko izstrādājusi aģentūra. Starptautiskās sadarbības satvaram būtu jāatbilst Līgumiem un Savienības starptautiskās sadarbības prioritātēm un kurā būtu jāvadās pēc attiecīgajiem Apvienoto Nāciju Organizācijas instrumentiem. Aģentūrai būtu regulāri jāpārskata starptautiskās sadarbības satvars, lai nodrošinātu, ka tas pienācīgi atspoguļo starptautiskās norises un prioritātes. |
| --- | --- |

(29)

Starptautiskajai sadarbībai vajadzētu būt vienam no aģentūras pamatuzdevumiem ar skaidri definētiem pienākumiem, lai tā varētu pilnībā iesaistīties šādās darbībās un atbildēt uz starptautisko organizāciju un citu struktūru un trešo valstu pieprasījumiem. Aģentūrai būtu jāspēj piedāvāt piemērotus zinātniskus un uz pierādījumiem balstītus rīkus Savienības politikas narkotiku jomā ārējās dimensijas un Savienības nozīmīgas lomas daudzpusējā līmenī izstrādei un īstenošanai saskaņā ar Līgumiem, kā līdzekli, lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu Savienības narkotiku politikas īstenošanu tās teritorijā un starptautiskā līmenī. Darbam minētajā jomā būtu jābalstās uz starptautiskās sadarbības satvaru, ko izstrādājusi aģentūra. Starptautiskās sadarbības satvaram būtu jāatbilst Līgumiem un Savienības starptautiskās sadarbības prioritātēm un kurā būtu jāvadās pēc attiecīgajiem Apvienoto Nāciju Organizācijas instrumentiem. Aģentūrai būtu regulāri jāpārskata starptautiskās sadarbības satvars, lai nodrošinātu, ka tas pienācīgi atspoguļo starptautiskās norises un prioritātes.

| (30) | Lai palīdzētu Savienības drošības un veselības pētījumu finansējumam izvērst visu savu potenciālu un apmierināt narkotiku politikas vajadzības, aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas un izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovāciju pamatprogrammas, kuras attiecas uz aģentūras darbības mērķiem. Kad aģentūra palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas vai izstrādāt un īstenot kādu Savienības pamatprogrammu, tai nebūtu jāsaņem finansējums no minētās programmas un būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Aģentūrai būtu jāpiedalās Savienības mēroga iniciatīvās, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju, lai nodrošinātu, ka tās darbībām nepieciešamās tehnoloģijas tiek izstrādātas un ir pieejamas izmantošanai. Plānotās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāizklāsta vienotajā programmdokumentā, kurā ietverta aģentūras daudzgadu un gada darba programma. |
| --- | --- |

(30)

Lai palīdzētu Savienības drošības un veselības pētījumu finansējumam izvērst visu savu potenciālu un apmierināt narkotiku politikas vajadzības, aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas un izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovāciju pamatprogrammas, kuras attiecas uz aģentūras darbības mērķiem. Kad aģentūra palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas vai izstrādāt un īstenot kādu Savienības pamatprogrammu, tai nebūtu jāsaņem finansējums no minētās programmas un būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Aģentūrai būtu jāpiedalās Savienības mēroga iniciatīvās, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju, lai nodrošinātu, ka tās darbībām nepieciešamās tehnoloģijas tiek izstrādātas un ir pieejamas izmantošanai. Plānotās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāizklāsta vienotajā programmdokumentā, kurā ietverta aģentūras daudzgadu un gada darba programma.

| (31) | Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būt pārstāvētām aģentūras valdē, lai efektīvi uzraudzītu tās darbību. Valdes locekļi un viņu aizstājēji būtu jāieceļ, ņemot vērā viņu attiecīgās prasmes vadības, administratīvajā un budžeta pārvaldības jomā. Locekļa prombūtnes laikā aizstājējiem būtu jādarbojas kā attiecīgajiem locekļiem. Aizstājēji var piedalīties sanāksmēs arī attiecīgo locekļu klātbūtnē, ja vien šāda viņu klātbūtne nerada aģentūrai papildu izmaksas un viņi nepiedalās balsošanā. |
| --- | --- |

(31)

Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būt pārstāvētām aģentūras valdē, lai efektīvi uzraudzītu tās darbību. Valdes locekļi un viņu aizstājēji būtu jāieceļ, ņemot vērā viņu attiecīgās prasmes vadības, administratīvajā un budžeta pārvaldības jomā. Locekļa prombūtnes laikā aizstājējiem būtu jādarbojas kā attiecīgajiem locekļiem. Aizstājēji var piedalīties sanāksmēs arī attiecīgo locekļu klātbūtnē, ja vien šāda viņu klātbūtne nerada aģentūrai papildu izmaksas un viņi nepiedalās balsošanā.

| (32) | Valdei būtu jāsaņem vajadzīgās pilnvaras, jo īpaši pilnvaras pieņemt budžetu, piemērotus finanšu noteikumus un plānošanas dokumentus, un konsolidēto gada darbības pārskatu. Lai nodrošinātu aģentūras neatkarīgu darbību un integritāti, valdei arī būtu jāpieņem noteikumi par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību attiecībā uz tās locekļiem, izpildvaldes locekļiem, zinātniskās komitejas locekļiem un Eiropas Informācijas tīkla par narkotikām un narkomāniju (“Reitox tīkls”) locekļiem, kā arī norīkotajiem valstu ekspertiem un citu personālu, kas nav aģentūras darbinieki. Šādi rīkojoties, ir svarīgi, lai aģentūra pienācīgi ņemtu vērā ieteikumus un pamatnostādnes minētajā jautājumā, jo īpaši Eiropas Ombuda ieteikumus un pamatnostādnes, kā arī Komisijas 2013. gada 10. decembra pamatnostādnes par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību ES decentralizētajās aģentūrās. Valdei būtu jāīsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz aģentūras personālu, tostarp izpilddirektoru. |
| --- | --- |

(32)

Valdei būtu jāsaņem vajadzīgās pilnvaras, jo īpaši pilnvaras pieņemt budžetu, piemērotus finanšu noteikumus un plānošanas dokumentus, un konsolidēto gada darbības pārskatu. Lai nodrošinātu aģentūras neatkarīgu darbību un integritāti, valdei arī būtu jāpieņem noteikumi par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību attiecībā uz tās locekļiem, izpildvaldes locekļiem, zinātniskās komitejas locekļiem un Eiropas Informācijas tīkla par narkotikām un narkomāniju (“Reitox tīkls”) locekļiem, kā arī norīkotajiem valstu ekspertiem un citu personālu, kas nav aģentūras darbinieki. Šādi rīkojoties, ir svarīgi, lai aģentūra pienācīgi ņemtu vērā ieteikumus un pamatnostādnes minētajā jautājumā, jo īpaši Eiropas Ombuda ieteikumus un pamatnostādnes, kā arī Komisijas 2013. gada 10. decembra pamatnostādnes par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību ES decentralizētajās aģentūrās. Valdei būtu jāīsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz aģentūras personālu, tostarp izpilddirektoru.

| (33) | Ir svarīgi, lai visas valdē pārstāvētās puses censtos vairot tajā pārstāvētās perspektīvas un pieredzi un sniegtu ieguldījumu tās darbā, vienlaikus nodrošinot tās darba nepārtrauktību. Visām pusēm būtu jātiecas panākt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību valdē. |
| --- | --- |

(33)

Ir svarīgi, lai visas valdē pārstāvētās puses censtos vairot tajā pārstāvētās perspektīvas un pieredzi un sniegtu ieguldījumu tās darbā, vienlaikus nodrošinot tās darba nepārtrauktību. Visām pusēm būtu jātiecas panākt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību valdē.

| (34) | Lai sagatavotu tās lēmumus, valdei būtu jāsaņem palīdzība no izpildvaldes. Aģentūra būtu jāvada izpilddirektoram. Zinātniskajai komitejai būtu jāpalīdz valdei un izpilddirektoram attiecīgos zinātniskos jautājumos. |
| --- | --- |

(34)

Lai sagatavotu tās lēmumus, valdei būtu jāsaņem palīdzība no izpildvaldes. Aģentūra būtu jāvada izpilddirektoram. Zinātniskajai komitejai būtu jāpalīdz valdei un izpilddirektoram attiecīgos zinātniskos jautājumos.

| (35) | Valdei būtu jāieceļ izpilddirektors atklātā un pārredzamā atlases procedūrā, ko organizē un vada Komisija. Saskaņā ar praksi, kas tiek ievērota, ieceļot EMCDDA izpilddirektoru, Komisijai būtu jāapsver iespēja iecelšanas procedūrā iekļaut valdes pārstāvi kā novērotāju. Novērtējumā, ko Komisija veic izpilddirektora sākotnējā piecu gadu pilnvaru termiņa beigās, būtu jāiekļauj valdes iepriekš sagatavots izpilddirektora darbības vērtējums. |
| --- | --- |

(35)

Valdei būtu jāieceļ izpilddirektors atklātā un pārredzamā atlases procedūrā, ko organizē un vada Komisija. Saskaņā ar praksi, kas tiek ievērota, ieceļot EMCDDA izpilddirektoru, Komisijai būtu jāapsver iespēja iecelšanas procedūrā iekļaut valdes pārstāvi kā novērotāju. Novērtējumā, ko Komisija veic izpilddirektora sākotnējā piecu gadu pilnvaru termiņa beigās, būtu jāiekļauj valdes iepriekš sagatavots izpilddirektora darbības vērtējums.

| (36) | Ir svarīgi, lai aģentūras rīcībā būtu pienācīgi resursi, lai tā varētu īstenot uzdevumus, mērķus un pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, un lai tai būtu piešķirts autonoms budžets, kas atspoguļo tās pamatuzdevumu. Tā būtu jāfinansē galvenokārt no iemaksas no Savienības vispārējā budžeta. Savienības budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Savienības vispārējā budžeta. Aģentūras pārskatu revīzijas būtu jāveic Eiropas Savienības Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

(36)

Ir svarīgi, lai aģentūras rīcībā būtu pienācīgi resursi, lai tā varētu īstenot uzdevumus, mērķus un pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, un lai tai būtu piešķirts autonoms budžets, kas atspoguļo tās pamatuzdevumu. Tā būtu jāfinansē galvenokārt no iemaksas no Savienības vispārējā budžeta. Savienības budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Savienības vispārējā budžeta. Aģentūras pārskatu revīzijas būtu jāveic Eiropas Savienības Revīzijas palātai.

| (37) | Lai turpmāk palīdzētu dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām izprast narkotiku parādību un vērsties pret to, papildus tās šajā regulā noteiktajiem pamatuzdevumiem būtu jāievieš iespēja aģentūrai sniegt papildu pakalpojumus par maksu. Metodei, saskaņā ar kuru tiek aprēķinātas aģentūras iekasētās maksas, vajadzētu būt pārredzamai. Aģentūras iekasētajām maksām būtu jāsedz visas izmaksas par to darbību veikšanu, kas saistītas ar sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp personāla un darbības izmaksas. Ja finanšu gadā ir iekasētas maksas, aģentūras provizoriskajiem pārskatiem būtu jāpievieno ziņojums par minētajām maksām. Revīzijas palātai būtu jāveic šādu ziņojumu revīzija. Maksas būtu jānosaka tādā līmenī, lai neveidotos iztrūkums vai neuzkrātos ievērojams pārpalikums, un, ja tas tā nav, tās būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

(37)

Lai turpmāk palīdzētu dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām izprast narkotiku parādību un vērsties pret to, papildus tās šajā regulā noteiktajiem pamatuzdevumiem būtu jāievieš iespēja aģentūrai sniegt papildu pakalpojumus par maksu. Metodei, saskaņā ar kuru tiek aprēķinātas aģentūras iekasētās maksas, vajadzētu būt pārredzamai. Aģentūras iekasētajām maksām būtu jāsedz visas izmaksas par to darbību veikšanu, kas saistītas ar sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp personāla un darbības izmaksas. Ja finanšu gadā ir iekasētas maksas, aģentūras provizoriskajiem pārskatiem būtu jāpievieno ziņojums par minētajām maksām. Revīzijas palātai būtu jāveic šādu ziņojumu revīzija. Maksas būtu jānosaka tādā līmenī, lai neveidotos iztrūkums vai neuzkrātos ievērojams pārpalikums, un, ja tas tā nav, tās būtu jāpārskata.

| (38) | Izpilddirektoram būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz aģentūras gada darbības pārskats. Turklāt Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāspēj uzaicināt izpilddirektoru sniegt ziņojumu par savu pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(38)

Izpilddirektoram būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz aģentūras gada darbības pārskats. Turklāt Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāspēj uzaicināt izpilddirektoru sniegt ziņojumu par savu pienākumu izpildi.

| (39) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (6) būtu jāpiemēro aģentūrai. Aģentūrai būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka pārredzamība attiecībā uz tās darbībām, neapdraudot tās darbības mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(39)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (6) būtu jāpiemēro aģentūrai. Aģentūrai būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka pārredzamība attiecībā uz tās darbībām, neapdraudot tās darbības mērķa sasniegšanu.

| (40) | Būtu jāpiemēro aģentūrai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (7) un Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgums par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8), kam EMCDDA jau ir pievienojies. |
| --- | --- |

(40)

Būtu jāpiemēro aģentūrai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (7) un Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgums par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8), kam EMCDDA jau ir pievienojies.

| (41) | Aģentūra apstrādā datus, kas ir īpaši jāaizsargā, jo īpaši Eiropas Savienības klasificētu informāciju (ESKI) un sensitīvu neklasificētu informāciju. Aģentūrai būtu jāizstrādā noteikumi par šādas informācijas konfidencialitāti un apstrādi. Noteikumiem par ESKI aizsardzību būtu jāatbilst Komisijas Lēmumiem (ES, Euratom) 2015/443 (9) un (ES, Euratom) 2015/444 (10). Saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem aģentūrai būtu jāatturas no sensitīvu datu publicēšanas. Tai būtu arī jāatturas izpaust trešo personu konfidenciālu komerciālo informāciju. |
| --- | --- |

(41)

Aģentūra apstrādā datus, kas ir īpaši jāaizsargā, jo īpaši Eiropas Savienības klasificētu informāciju (ESKI) un sensitīvu neklasificētu informāciju. Aģentūrai būtu jāizstrādā noteikumi par šādas informācijas konfidencialitāti un apstrādi. Noteikumiem par ESKI aizsardzību būtu jāatbilst Komisijas Lēmumiem (ES, Euratom) 2015/443 (9) un (ES, Euratom) 2015/444 (10). Saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem aģentūrai būtu jāatturas no sensitīvu datu publicēšanas. Tai būtu arī jāatturas izpaust trešo personu konfidenciālu komerciālo informāciju.

| (42) | Lai kontrolētu un nodrošinātu aģentūras darbību un nodrošinātu, ka tās pilnvaras ļauj tai veikt nepieciešamās darbības, ko prasa norises narkotiku tirgos un politikā, būtu regulāri jāveic aģentūras darba ārējs novērtējums un vajadzības gadījumā attiecīgi jāpielāgo tās pilnvaras. |
| --- | --- |

(42)

Lai kontrolētu un nodrošinātu aģentūras darbību un nodrošinātu, ka tās pilnvaras ļauj tai veikt nepieciešamās darbības, ko prasa norises narkotiku tirgos un politikā, būtu regulāri jāveic aģentūras darba ārējs novērtējums un vajadzības gadījumā attiecīgi jāpielāgo tās pilnvaras.

| (43) | Jo īpaši lai izvairītos no darba dublēšanās un nodrošinātu piekļuvi visiem datiem un rīkiem, kas vajadzīgi aģentūras pilnvaru īstenošanai, aģentūrai, īstenojot savu darba programmu, saskaņā ar attiecīgajiem Līgumu noteikumiem un ievērojot dalībvalstu kompetences, būtu cieši jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un citām valsts un nevalstiskām struktūrām, tostarp attiecīgām tehniskām struktūrām Savienībā un ārpus tās, pilnībā ievērojot pamattiesības. |
| --- | --- |

(43)

Jo īpaši lai izvairītos no darba dublēšanās un nodrošinātu piekļuvi visiem datiem un rīkiem, kas vajadzīgi aģentūras pilnvaru īstenošanai, aģentūrai, īstenojot savu darba programmu, saskaņā ar attiecīgajiem Līgumu noteikumiem un ievērojot dalībvalstu kompetences, būtu cieši jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un citām valsts un nevalstiskām struktūrām, tostarp attiecīgām tehniskām struktūrām Savienībā un ārpus tās, pilnībā ievērojot pamattiesības.

| (44) | Aģentūrai būtu jāaizstāj EMCDDA un vajadzētu būt tā pēctecei. Tādēļ tai vajadzētu būt tiesību un saistību pārņēmējai attiecībā uz visiem EMCDDA līgumiem, tostarp darba līgumiem, saistībām un iegūto īpašumu. Starptautiskajiem nolīgumiem, kurus EMCDDA noslēdzis pirms 2024. gada 2. jūlija, būtu jāpaliek spēkā. |
| --- | --- |

(44)

Aģentūrai būtu jāaizstāj EMCDDA un vajadzētu būt tā pēctecei. Tādēļ tai vajadzētu būt tiesību un saistību pārņēmējai attiecībā uz visiem EMCDDA līgumiem, tostarp darba līgumiem, saistībām un iegūto īpašumu. Starptautiskajiem nolīgumiem, kurus EMCDDA noslēdzis pirms 2024. gada 2. jūlija, būtu jāpaliek spēkā.

| (45) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot aģentūru, kas pievērstos narkotiku parādībai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot aģentūru, kas pievērstos narkotiku parādībai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Aģentūras mērķi un uzdevumi

1. pants

Aģentūras izveide

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Savienības Narkotiku aģentūru (EUDA) (“aģentūra”).

2.   Aģentūra aizstāj Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA), kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1920/2006, un ir tā pēctece.

2. pants

Juridiskais statuss un mītne

1.   Aģentūra ir Savienības struktūra, un tai piemīt tiesībsubjektība.

2.   Katrā dalībvalstī aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas šo valstu tiesību aktos piešķirta juridiskām personām. Tā jo īpaši var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt puse tiesas procesos.

3.   Aģentūras mītne atrodas Lisabonā Portugālē.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “narkotika” ir jebkas no turpmāk minētā:






  a) | viela, uz kuru attiecas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām; |
| --- | --- | --- |

1)

“narkotika” ir jebkas no turpmāk minētā:

a)

viela, uz kuru attiecas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām;

| b) | jebkura no vielām, kas uzskaitītas Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI (11) pielikumā; |
| --- | --- |

b)

jebkura no vielām, kas uzskaitītas Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI (11) pielikumā;

11

| 2) | “jaunas psihoaktīvas vielas” ir jaunas psihoaktīvas vielas, kā definēts Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI 1. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

2)

“jaunas psihoaktīvas vielas” ir jaunas psihoaktīvas vielas, kā definēts Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI 1. panta 4. punktā;

| 3) | “polinarkomānija” ir vienas vai vairāku psihoaktīvu vielu vai psihoaktīvu vielu veidu, nelikumīgu vai likumīgu, jo īpaši zāļu, alkohola, tabakas, lietošana, kad tās tiek lietotas vienlaicīgi ar narkotikām vai secīgi īsā laikā kopā ar narkotikām; |
| --- | --- |

3)

“polinarkomānija” ir vienas vai vairāku psihoaktīvu vielu vai psihoaktīvu vielu veidu, nelikumīgu vai likumīgu, jo īpaši zāļu, alkohola, tabakas, lietošana, kad tās tiek lietotas vienlaicīgi ar narkotikām vai secīgi īsā laikā kopā ar narkotikām;

| 4) | “narkotisko vielu prekursors” ir viela, kuru kontrolē un uzrauga saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 273/2004 (12) un Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005 (13); |
| --- | --- |

4)

“narkotisko vielu prekursors” ir viela, kuru kontrolē un uzrauga saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 273/2004 (12) un Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005 (13);

12

13

| 5) | “iesaistītā valsts” ir dalībvalsts vai trešā valsts, kura ir noslēgusi nolīgumu ar Savienību saskaņā ar šīs regulas 54. pantu; |
| --- | --- |

5)

“iesaistītā valsts” ir dalībvalsts vai trešā valsts, kura ir noslēgusi nolīgumu ar Savienību saskaņā ar šīs regulas 54. pantu;

| 6) | “starptautiska organizācija” ir organizācija un tai pakārtotas struktūras, kas ir starptautisko publisko tiesību subjekti, vai jebkura cita struktūra, kura ir izveidota ar divu vai vairāku valstu nolīgumu vai uz tāda nolīguma pamata; |
| --- | --- |

6)

“starptautiska organizācija” ir organizācija un tai pakārtotas struktūras, kas ir starptautisko publisko tiesību subjekti, vai jebkura cita struktūra, kura ir izveidota ar divu vai vairāku valstu nolīgumu vai uz tāda nolīguma pamata;

| 7) | “ANO konvencijas narkotiku jomā” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada Protokolu, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti; |
| --- | --- |

7)

“ANO konvencijas narkotiku jomā” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada Protokolu, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti;

| 8) | “ANO sistēma” ir kontroles mehānisma sistēma, kas izveidota ar ANO konvencijām narkotiku jomā. |
| --- | --- |

8)

“ANO sistēma” ir kontroles mehānisma sistēma, kas izveidota ar ANO konvencijām narkotiku jomā.

4. pants

Aģentūras vispārējais uzdevums

1.   Aģentūra:

| a) | sniedz Savienībai un dalībvalstīm faktisku, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju, agrīnu brīdināšanu un riska novērtējumu Savienības līmenī attiecībā uz narkotikām, narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītiem traucējumiem un narkomāniju, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma samazināšanu, rehabilitāciju, sociālo reintegrāciju, atveseļošanos, narkotiku tirgiem un piedāvājumu, tostarp nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, un citiem ar narkotikām saistītiem jautājumiem un to sekām; un |
| --- | --- |

a)

sniedz Savienībai un dalībvalstīm faktisku, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju, agrīnu brīdināšanu un riska novērtējumu Savienības līmenī attiecībā uz narkotikām, narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītiem traucējumiem un narkomāniju, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma samazināšanu, rehabilitāciju, sociālo reintegrāciju, atveseļošanos, narkotiku tirgiem un piedāvājumu, tostarp nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, un citiem ar narkotikām saistītiem jautājumiem un to sekām; un

| b) | iesaka piemērotas un konkrētas, uz pierādījumiem balstītas darbības, kā efektīvi un savlaicīgi risināt problēmas, kas saistītas ar narkotikām, narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītiem traucējumiem un narkomāniju, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma samazināšanu, rehabilitāciju, sociālo reintegrāciju, atveseļošanos, narkotiku tirgiem un piedāvājumu, tostarp nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, un citiem ar narkotikām saistītiem jautājumiem un to sekām. |
| --- | --- |

b)

iesaka piemērotas un konkrētas, uz pierādījumiem balstītas darbības, kā efektīvi un savlaicīgi risināt problēmas, kas saistītas ar narkotikām, narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītiem traucējumiem un narkomāniju, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma samazināšanu, rehabilitāciju, sociālo reintegrāciju, atveseļošanos, narkotiku tirgiem un piedāvājumu, tostarp nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, un citiem ar narkotikām saistītiem jautājumiem un to sekām.

2.   Pildot savus uzdevumus, aģentūra nodrošina, ka pilnībā tiek ievērotas pamattiesības un datu aizsardzības noteikumi, un īsteno uz pierādījumiem balstītu, integrētu, līdzsvarotu un daudzdisciplīnu pieeju narkotiku parādībai. Minētā pieeja ietver cilvēktiesību, dzimumu un dzimumu līdztiesības, vecuma, veselības, vienlīdzīgas piekļuves veselības aprūpei un sociālo perspektīvu.

5. pants

Konkrētie uzdevumi

1.   Lai pildītu 4. panta 1. punktā noteikto vispārējo uzdevumu, aģentūrai ir šādi turpmāk minētie konkrētie uzdevumi:

| a) | uzraudzības uzdevumi, kuri ietver:






  i) | informācijas un datu vākšanu un analīzi, ievērojot 6. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

a)

uzraudzības uzdevumi, kuri ietver:

i)

informācijas un datu vākšanu un analīzi, ievērojot 6. panta 1. punktu;

| ii) | informācijas, datu un analīzes rezultātu izplatīšanu, ievērojot 6. panta 5. punktu; un |
| --- | --- |

ii)

informācijas, datu un analīzes rezultātu izplatīšanu, ievērojot 6. panta 5. punktu; un

| iii) | narkotiku parādības uzraudzību, ievērojot 7. pantu, īpaši pievēršoties tās veselības, cilvēktiesību, sociālajai, drošuma un drošības aspektiem; |
| --- | --- |

iii)

narkotiku parādības uzraudzību, ievērojot 7. pantu, īpaši pievēršoties tās veselības, cilvēktiesību, sociālajai, drošuma un drošības aspektiem;

| b) | gatavības uzdevumi, kas ietver:






  i) | informācijas apmaiņu un agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām, tai skaitā sākotnējo ziņojumu un riska novērtējumu sagatavošanu, ievērojot 8. līdz 11. pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

gatavības uzdevumi, kas ietver:

i)

informācijas apmaiņu un agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām, tai skaitā sākotnējo ziņojumu un riska novērtējumu sagatavošanu, ievērojot 8. līdz 11. pantu;

| ii) | veselības un drošības apdraudējumu novērtēšanu un gatavību tiem, ievērojot 12. pantu; |
| --- | --- |

ii)

veselības un drošības apdraudējumu novērtēšanu un gatavību tiem, ievērojot 12. pantu;

| iii) | Eiropas brīdināšanas sistēmas narkotiku jomā izveidi un darbību, ievērojot 13. pantu; |
| --- | --- |

iii)

Eiropas brīdināšanas sistēmas narkotiku jomā izveidi un darbību, ievērojot 13. pantu;

| iv) | norišu uzraudzību saistībā ar narkotisko vielu prekursoru nelegālu novirzīšanu un tirdzniecību un Savienības tiesību aktu narkotisko vielu prekursoru jomā īstenošanas sekmēšanu, ievērojot 14. pantu; |
| --- | --- |

iv)

norišu uzraudzību saistībā ar narkotisko vielu prekursoru nelegālu novirzīšanu un tirdzniecību un Savienības tiesību aktu narkotisko vielu prekursoru jomā īstenošanas sekmēšanu, ievērojot 14. pantu;

| v) | kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkla izveidi un darbību, ievērojot 15. pantu; |
| --- | --- |

v)

kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkla izveidi un darbību, ievērojot 15. pantu;

| c) | prasmju pilnveides uzdevumi, kas ietver:






  i) | uz pierādījumiem balstītu intervenču, paraugprakses un izpratnes veicināšanas pasākumu izstrādi un popularizēšanu, ievērojot 16. pantu; |
| --- | --- | --- |

c)

prasmju pilnveides uzdevumi, kas ietver:

i)

uz pierādījumiem balstītu intervenču, paraugprakses un izpratnes veicināšanas pasākumu izstrādi un popularizēšanu, ievērojot 16. pantu;

| ii) | valsts pasākumu novērtējumu, ievērojot 17. pantu; |
| --- | --- |

ii)

valsts pasākumu novērtējumu, ievērojot 17. pantu;

| iii) | atbalstu dalībvalstīm, ievērojot 18. pantu; |
| --- | --- |

iii)

atbalstu dalībvalstīm, ievērojot 18. pantu;

| iv) | apmācību, ievērojot 19. pantu; |
| --- | --- |

iv)

apmācību, ievērojot 19. pantu;

| v) | starptautisko sadarbību un tehnisko palīdzību, ievērojot 20. pantu; |
| --- | --- |

v)

starptautisko sadarbību un tehnisko palīdzību, ievērojot 20. pantu;

| vi) | pētniecības un inovācijas darbības, ievērojot 21. pantu. |
| --- | --- |

vi)

pētniecības un inovācijas darbības, ievērojot 21. pantu.

2.   Aģentūra izveido un koordinē Eiropas Narkotiku un narkomānijas informācijas tīklu (“Reitox tīkls”), kas minēts 32. pantā, apspriežoties un sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm un organizācijām iesaistītajās valstīs.

3.   Aģentūra, pildot 1. punktā noteiktos konkrētos uzdevumus, rīkojas pārredzami, objektīvi, neitrāli un stingri zinātniski.

4.   Aģentūra atbalsta un uzlabo koordināciju starp valstu un Savienības darbībām, kas ietilpst aģentūras darbības jomā. Aģentūra sekmē informācijas apmaiņu starp lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, speciālistiem un tām valsts un nevalstiskajām organizācijām, kas iesaistītas ar narkotikām saistītu jautājumu risināšanā.

5.   Aģentūra vajadzības gadījumā atbalsta Komisiju, dalībvalstis un citas attiecīgās ieinteresētās personas, kas noteiktas piemērojamajos Savienības stratēģiskajos dokumentos narkotiku jomā, minēto stratēģisko dokumentu īstenošanā.

6.   Aģentūra, pildot 1. punktā noteiktos konkrētos uzdevumus, var:

| a) | organizēt ekspertu sanāksmes; |
| --- | --- |

a)

organizēt ekspertu sanāksmes;

| b) | izveidot ad hoc darba grupas; un |
| --- | --- |

b)

izveidot ad hoc darba grupas; un

| c) | finansēt projektus. |
| --- | --- |

c)

finansēt projektus.

Ja aģentūra organizē sanāksmes, izveido darba grupas vai finansē projektus saskaņā ar pirmo daļu, tā informē Reitox tīklu.

7.   Lai sasniegtu maksimālu efektivitāti narkotiku parādības uzraudzībā, novērtēšanā un reaģēšanā uz to, aģentūra, pildot 1. punktā noteiktos konkrētos uzdevumus, aktīvi sadarbojas ar attiecīgām ieinteresētajām personām, tostarp ar:

| a) | citām attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām to pilnvaru robežās, jo īpaši ar Eiropolu, Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1727 (14), Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (15), Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2219 (16), Eiropas Zāļu aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (17), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2004 (18), un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/127 (19); |
| --- | --- |

a)

citām attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām to pilnvaru robežās, jo īpaši ar Eiropolu, Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1727 (14), Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (15), Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2219 (16), Eiropas Zāļu aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (17), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2004 (18), un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/127 (19);

| b) | citām starptautiskām struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju (UNODC), Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomi un Starptautisko Narkotiku kontroles padomi (INCB); un |
| --- | --- |

b)

citām starptautiskām struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju (UNODC), Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomi un Starptautisko Narkotiku kontroles padomi (INCB); un

| c) | zinātnieku aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

c)

zinātnieku aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

8.   Savu pilnvaru ietvaros aģentūra pēc savas iniciatīvas iesaistās komunikācijas pasākumos. Resursu piešķiršana komunikācijas pasākumiem netraucē 1. punktā noteikto konkrēto uzdevumu efektīvai izpildei. Aģentūra veic komunikācijas pasākumus saskaņā ar attiecīgajām komunikācijas stratēģijām un izplatīšanas plāniem, kurus ir pieņēmusi valde. Aģentūra minēto stratēģiju un plānu izstrādē var iesaistīt attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp zinātnieku aprindas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

II NODAĻA

Uzraudzība

6. pants

Informācijas un datu vākšana un izplatīšana

1.   Aģentūra:

| a) | vāc attiecīgo informāciju un datus, tostarp informāciju un datus, ko paziņojuši valstu kontaktpunkti, kas iegūti pētniecībā, kas pieejami no publiskajiem avotiem un kas iegūstami no Savienības, nevalstisko organizāciju avotiem un kompetentajām starptautiskajām organizācijām un struktūrām; |
| --- | --- |

a)

vāc attiecīgo informāciju un datus, tostarp informāciju un datus, ko paziņojuši valstu kontaktpunkti, kas iegūti pētniecībā, kas pieejami no publiskajiem avotiem un kas iegūstami no Savienības, nevalstisko organizāciju avotiem un kompetentajām starptautiskajām organizācijām un struktūrām;

| b) | vāc informāciju un datus, lai uzraudzītu polinarkomāniju un tās sekas, ievērojot 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

vāc informāciju un datus, lai uzraudzītu polinarkomāniju un tās sekas, ievērojot 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

| c) | vāc informāciju un datus, kas pieejami no valstu kontaktpunktiem, sadarbībā ar Eiropolu, par jaunām psihoaktīvām vielām un bez nepamatotas kavēšanās paziņo minēto informāciju valstu kontaktpunktiem, Eiropola valsts vienībām un Komisijai; |
| --- | --- |

c)

vāc informāciju un datus, kas pieejami no valstu kontaktpunktiem, sadarbībā ar Eiropolu, par jaunām psihoaktīvām vielām un bez nepamatotas kavēšanās paziņo minēto informāciju valstu kontaktpunktiem, Eiropola valsts vienībām un Komisijai;

| d) | vāc un analizē informāciju un datus par narkotisko vielu prekursoriem un narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un nelegālu tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

vāc un analizē informāciju un datus par narkotisko vielu prekursoriem un narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un nelegālu tirdzniecību;

| e) | veic un pasūta izpēti un uzraudzības pētījumus, apsekojumus, priekšizpēti un izmēģinājuma projektus, kas vajadzīgi tās uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

e)

veic un pasūta izpēti un uzraudzības pētījumus, apsekojumus, priekšizpēti un izmēģinājuma projektus, kas vajadzīgi tās uzdevumu izpildei;

| f) | nodrošina informācijas un datu labāku salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību Savienības līmenī, nosakot – sadarbībā ar valstu kontaktpunktiem – rādītājus un nesaistošus kopīgus standartus, kuru ievērošanu aģentūra var ieteikt, lai nodrošinātu dalībvalstīs un Savienībā izmantoto vērtēšanas metožu lielāku vienveidību; aģentūra var ieteikt ievērot šādus nesaistošus kopīgus standartus; |
| --- | --- |

f)

nodrošina informācijas un datu labāku salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību Savienības līmenī, nosakot – sadarbībā ar valstu kontaktpunktiem – rādītājus un nesaistošus kopīgus standartus, kuru ievērošanu aģentūra var ieteikt, lai nodrošinātu dalībvalstīs un Savienībā izmantoto vērtēšanas metožu lielāku vienveidību; aģentūra var ieteikt ievērot šādus nesaistošus kopīgus standartus;

| g) | cieši sadarbojas ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskām organizācijām un struktūrām, jo īpaši UNODC un INCB, lai atvieglotu paziņošanu un izvairītos no nevajadzīga sloga dalībvalstīm. |
| --- | --- |

g)

cieši sadarbojas ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskām organizācijām un struktūrām, jo īpaši UNODC un INCB, lai atvieglotu paziņošanu un izvairītos no nevajadzīga sloga dalībvalstīm.

2.   Aģentūra ar valstu kontaktpunktu starpniecību vāc attiecīgos valstu datus. Pirms datu vākšanas aģentūra un valstu kontaktpunkti apspriež valstu ziņošanas pasākumu kopumu un vienojas par tiem. Aģentūra var izmantot papildus informācijas avotus valsts datu iegūšanai. Ja aģentūra izmanto šādus papildus informācijas avotus, tā pienācīgi informē attiecīgos valstu kontaktpunktus. Ja iespējams, savāktos datus sadala pēc dzimuma un, ja iespējams, pēc dzimtes. Šādi dati ņem vērā politikas narkotiku jomā dzimumsensitīvos aspektus.

3.   Aģentūra savu pilnvaru robežās izstrādā datu vākšanas metodes un pieejas, tostarp īstenojot projektus ar ārējiem partneriem.

4.   Aģentūra izstrādā nepieciešamos digitālos risinājumus informācijas un datu vākšanas, validēšanas, analizēšanas, ziņošanas, pārvaldīšanas un apmaiņas ar tiem nolūkā, tostarp automatizētā veidā.

5.   Aģentūra informāciju un datus izplata šādi:

| a) | savu sagatavoto informāciju, tai skaitā attiecībā uz jaunākajām norisēm un mainīgajām tendencēm, dara pieejamu Savienībai, dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

a)

savu sagatavoto informāciju, tai skaitā attiecībā uz jaunākajām norisēm un mainīgajām tendencēm, dara pieejamu Savienībai, dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām;

| b) | nodrošina savas analīzes, secinājumu un ziņojumu plašu izplatīšanu, tostarp zinātnieku aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un skartajām kopienām, tostarp cilvēkiem, kas lieto narkotikas, izņemot klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju, kā minēts 49. pantā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina savas analīzes, secinājumu un ziņojumu plašu izplatīšanu, tostarp zinātnieku aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un skartajām kopienām, tostarp cilvēkiem, kas lieto narkotikas, izņemot klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju, kā minēts 49. pantā;

| c) | pamatojoties uz tās savāktajiem datiem, regulāri publicē ziņojumu par situāciju saistībā ar narkotiku parādību un jaunām tendencēm; |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz tās savāktajiem datiem, regulāri publicē ziņojumu par situāciju saistībā ar narkotiku parādību un jaunām tendencēm;

| d) | izveido un dara pieejamus publiskus zinātniskās dokumentācijas resursus; |
| --- | --- |

d)

izveido un dara pieejamus publiskus zinātniskās dokumentācijas resursus;

| e) | sniedz informāciju par kvalitātes standartiem, uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi, inovatīvām pieejām un īstenojamiem pētījumu rezultātiem dalībvalstīs un veicina apmaiņu ar šādu informāciju un šādu standartu un prakses īstenošanu. |
| --- | --- |

e)

sniedz informāciju par kvalitātes standartiem, uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi, inovatīvām pieejām un īstenojamiem pētījumu rezultātiem dalībvalstīs un veicina apmaiņu ar šādu informāciju un šādu standartu un prakses īstenošanu.

6.   Attiecīgā gadījumā aģentūra var izplatīt informāciju un datus, kas sadalīti jo īpaši pēc dalībvalsts, dzimuma, dzimtes, vecuma, invaliditātes un sociālekonomiskā statusa, saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši datu aizsardzības tiesību aktiem.

7.   Izplatot informāciju un datus atbilstīgi 5. punktam, aģentūra izdara atsauci uz to avotiem.

8.   Aģentūra neizplata un nenosūta informāciju un datus, kas ļautu identificēt personas vai nelielas personu grupas.

7. pants

Narkotiku parādības uzraudzība un paraugprakses apmaiņa

1.   Aģentūra uzrauga:

| a) | narkotiku parādību Savienībā visaptveroši, izmantojot epidemioloģiskus un citus rādītājus, aptverot to veselības, cilvēktiesību, sociālos, drošuma un drošības aspektus, tostarp īstenojot piemērojamos Savienības stratēģiskos dokumentus narkotiku jomā; |
| --- | --- |

a)

narkotiku parādību Savienībā visaptveroši, izmantojot epidemioloģiskus un citus rādītājus, aptverot to veselības, cilvēktiesību, sociālos, drošuma un drošības aspektus, tostarp īstenojot piemērojamos Savienības stratēģiskos dokumentus narkotiku jomā;

| b) | uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi un inovatīvas pieejas attiecībā uz reaģēšanu veselības, cilvēktiesību, sociālajā, drošuma vai drošības jomā; |
| --- | --- |

b)

uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi un inovatīvas pieejas attiecībā uz reaģēšanu veselības, cilvēktiesību, sociālajā, drošuma vai drošības jomā;

| c) | narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītus traucējumus, narkomāniju un ar to saistītos veselības apdraudējumus un ar narkotikām saistītu kaitējumu, kā arī riskantu uzvedību, kas saistīta ar narkotiku lietošanu un jaunām tendencēm minētajās jomās; |
| --- | --- |

c)

narkotiku lietošanu, narkotiku lietošanas izraisītus traucējumus, narkomāniju un ar to saistītos veselības apdraudējumus un ar narkotikām saistītu kaitējumu, kā arī riskantu uzvedību, kas saistīta ar narkotiku lietošanu un jaunām tendencēm minētajās jomās;

| d) | polinarkomāniju un tās sekas, jo īpaši paaugstinātos veselības un sociālo problēmu riskus, narkotiku lietošanas sociālos faktorus, narkotiku lietošanas izraisītus traucējumus un atkarību, un ietekmi uz politiku un reaģēšanu; |
| --- | --- |

d)

polinarkomāniju un tās sekas, jo īpaši paaugstinātos veselības un sociālo problēmu riskus, narkotiku lietošanas sociālos faktorus, narkotiku lietošanas izraisītus traucējumus un atkarību, un ietekmi uz politiku un reaģēšanu;

| e) | narkotiku lietošanu un polinarkomāniju un tās sekas no vecuma un dzimuma perspektīvas, jo īpaši to, kā tas ietekmē ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

e)

narkotiku lietošanu un polinarkomāniju un tās sekas no vecuma un dzimuma perspektīvas, jo īpaši to, kā tas ietekmē ar dzimumu saistītu vardarbību;

| f) | narkotiku parādības jaunās tendences Savienībā un starptautiskā mērogā, ciktāl tās ietekmē Savienību; uzraudzība atbilstīgi šim punktam ietver narkotiku piedāvājuma, tostarp nelikumīgas ražošanas un tirdzniecības, citu saistītu noziegumu un jaunu tehnoloģiju izmantošanas uzraudzību, neskarot citu Savienības struktūru, biroju un aģentūru pilnvaras; |
| --- | --- |

f)

narkotiku parādības jaunās tendences Savienībā un starptautiskā mērogā, ciktāl tās ietekmē Savienību; uzraudzība atbilstīgi šim punktam ietver narkotiku piedāvājuma, tostarp nelikumīgas ražošanas un tirdzniecības, citu saistītu noziegumu un jaunu tehnoloģiju izmantošanas uzraudzību, neskarot citu Savienības struktūru, biroju un aģentūru pilnvaras;

| g) | sadarbībā ar Eiropolu un ar valstu kontaktpunktu un Eiropola valstu vienību atbalstu – visas jaunās psihoaktīvās vielas, par kurām ziņojušas dalībvalstis; |
| --- | --- |

g)

sadarbībā ar Eiropolu un ar valstu kontaktpunktu un Eiropola valstu vienību atbalstu – visas jaunās psihoaktīvās vielas, par kurām ziņojušas dalībvalstis;

| h) | narkotisko vielu prekursoru un narkotisko vielu prekursoru nelegālas tirdzniecības un novirzīšanas uzraudzību; |
| --- | --- |

h)

narkotisko vielu prekursoru un narkotisko vielu prekursoru nelegālas tirdzniecības un novirzīšanas uzraudzību;

| i) | Savienības un valstu rīcībpolitikas narkotiku jomā īstenošanu, tostarp ar mērķi atbalstīt šādu rīcībpolitiku izstrādi un neatkarīgu novērtēšanu. |
| --- | --- |

i)

Savienības un valstu rīcībpolitikas narkotiku jomā īstenošanu, tostarp ar mērķi atbalstīt šādu rīcībpolitiku izstrādi un neatkarīgu novērtēšanu.

2.   Aģentūra, pamatojoties uz savām uzraudzības darbībām atbilstīgi 1. punktam, apzina un atbalsta uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi un inovatīvas pieejas un vajadzības gadījumā iesaistās to izstrādē. Aģentūra kopīgo šādas paraugprakses un pieejas ar dalībvalstīm un veicina šādu paraugprakšu un pieeju apmaiņu starp tām.

3.   Aģentūra izstrādā rīkus un instrumentus, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un novērtēt savu valsts politiku sadarbībā ar valstu kontaktpunktiem un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un novērtēt Savienības politikas jomas.

4.   Aģentūra regulāri veic prognozēšanas pasākumus, kuros ņem vērā pieejamo informāciju. Pamatojoties uz to, aģentūra izstrādā attiecīgus scenārijus turpmākās politikas narkotiku jomā veidošanai.

III NODAĻA

Gatavība

8. pants

Informācijas apmaiņa par jaunām psihoaktīvām vielām un agrīnās brīdināšanas sistēma attiecībā uz tām

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts kontaktpunkts un tās Eiropola valsts vienība laikus un bez liekas kavēšanās sniedz aģentūrai un Eiropolam – ņemot vērā to attiecīgās pilnvaras – pieejamo informāciju par jaunām psihoaktīvām vielām. Minētā informācija attiecas uz minēto vielu atklāšanu un identificēšanu, lietošanu un lietošanas paradumiem, šo vielu izgatavošanu, ieguvi, izplatīšanu un izplatīšanas metodēm, nelegālu tirdzniecību un to komerciālo, medicīnisko un zinātnisko pielietojumu, kā arī iespējamajiem un apzinātajiem riskiem.

2.   Aģentūra sadarbībā ar Eiropolu vāc, apkopo, analizē un izvērtē informāciju par jaunām psihoaktīvām vielām. Tā savlaicīgi paziņo minēto informāciju valstu kontaktpunktiem, Eiropola valsts vienībām un Komisijai ar mērķi sniegt tiem visu informāciju, kas nepieciešama agrīnās brīdināšanas nolūkā.

Aģentūra sagatavo sākotnējo ziņojumu vai apvienoto sākotnējo ziņojumu saskaņā ar 9. pantu, pamatojoties uz informāciju, kas savākta saskaņā ar pirmo daļu.

9. pants

Sākotnējais ziņojums

1.   Kad aģentūra, Komisija vai dalībvalstu vairākums uzskata, ka vienā vai vairākās dalībvalstīs apkopotā un ar to vai tām kopīgotā informācija par jaunu psihoaktīvo vielu rada pamatu bažām, ka jaunā psihoaktīvā viela varētu radīt veselības vai sociālos riskus Savienības līmenī, aģentūra sagatavo sākotnējo ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu.

Pirmās daļas nolūkiem dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu vēlmi, lai tiek sagatavots sākotnējais ziņojums. Ja vairākums dalībvalstu šādi informējušas Komisiju, Komisija attiecīgi dod rīkojumu aģentūrai un par to informē dalībvalstis.

2.   Sākotnējā ziņojumā, kā minēts 1. punktā, ietver:

| a) | sākotnēju norādi par tādu incidentu veidu, skaitu un apmēru, kuros parādās veselības un sociālās problēmas, kurās varētu būt iesaistīta jaunā psihoaktīvā viela, un jaunās psihoaktīvās vielas lietošanas paradumiem; |
| --- | --- |

a)

sākotnēju norādi par tādu incidentu veidu, skaitu un apmēru, kuros parādās veselības un sociālās problēmas, kurās varētu būt iesaistīta jaunā psihoaktīvā viela, un jaunās psihoaktīvās vielas lietošanas paradumiem;

| b) | sākotnēju norādi par jaunās psihoaktīvās vielas ķīmisko un fizikālo īpašību aprakstu un tās izgatavošanai vai tās ieguvei izmantotajām metodēm un prekursoriem; |
| --- | --- |

b)

sākotnēju norādi par jaunās psihoaktīvās vielas ķīmisko un fizikālo īpašību aprakstu un tās izgatavošanai vai tās ieguvei izmantotajām metodēm un prekursoriem;

| c) | sākotnēju norādi par jaunās psihoaktīvās vielas farmakoloģisko un toksikoloģisko īpašību aprakstu; |
| --- | --- |

c)

sākotnēju norādi par jaunās psihoaktīvās vielas farmakoloģisko un toksikoloģisko īpašību aprakstu;

| d) | sākotnēju norādi par noziedzīgu grupu iesaistīšanos jaunās psihoaktīvās vielas ražošanā vai izplatīšanā; |
| --- | --- |

d)

sākotnēju norādi par noziedzīgu grupu iesaistīšanos jaunās psihoaktīvās vielas ražošanā vai izplatīšanā;

| e) | informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas pielietojumu medicīnā un veterinārijā, tostarp izmantojot to kā cilvēkiem paredzēto zāļu vai veterināro zāļu aktīvo vielu; |
| --- | --- |

e)

informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas pielietojumu medicīnā un veterinārijā, tostarp izmantojot to kā cilvēkiem paredzēto zāļu vai veterināro zāļu aktīvo vielu;

| f) | informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas komerciālo un rūpniecisko pielietojumu, par šāda pielietojuma apmēru, un tās izmantošanu zinātniskās izpētes un tehnoloģiju izstrādes nolūkos; |
| --- | --- |

f)

informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas komerciālo un rūpniecisko pielietojumu, par šāda pielietojuma apmēru, un tās izmantošanu zinātniskās izpētes un tehnoloģiju izstrādes nolūkos;

| g) | informāciju par to, vai uz jauno psihoaktīvo vielu attiecas jebkādi ierobežojoši pasākumi jebkurā no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

g)

informāciju par to, vai uz jauno psihoaktīvo vielu attiecas jebkādi ierobežojoši pasākumi jebkurā no dalībvalstīm;

| h) | informāciju par to, vai jaunā psihoaktīvā viela pašlaik tiek vai ir tikusi novērtēta ANO sistēmā; |
| --- | --- |

h)

informāciju par to, vai jaunā psihoaktīvā viela pašlaik tiek vai ir tikusi novērtēta ANO sistēmā;

| i) | citu attiecīgu informāciju, ja tā ir pieejama. |
| --- | --- |

i)

citu attiecīgu informāciju, ja tā ir pieejama.

3.   Sākotnējā ziņojuma sagatavošanā, kā minēts 1. punktā, aģentūra izmanto tās rīcībā esošo informāciju.

4.   Ja aģentūra uzskata to par nepieciešamu, tā pieprasa valstu kontaktpunktiem sniegt papildu informāciju par jauno psihoaktīvo vielu. Valstu kontaktpunkti sniedz šādu informāciju divu nedēļu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas.

5.   Kad aģentūra, ievērojot 1. punktu, sāk gatavot sākotnējo ziņojumu, tā bez nepamatotas kavēšanās lūdz Eiropas Zāļu aģentūrai sniegt informāciju par to, vai Savienības vai valsts līmenī jaunā psihoaktīvā viela ir aktīvā viela, kas ietilpst:

| a) | tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuras ir saņēmušas tirdzniecības atļauju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (20), Regulu (EK) Nr. 726/2004 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 (21); |
| --- | --- |

a)

tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuras ir saņēmušas tirdzniecības atļauju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (20), Regulu (EK) Nr. 726/2004 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 (21);

| b) | tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, par kurām iesniegts pieteikums tirdzniecības atļaujas saņemšanai; |
| --- | --- |

b)

tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, par kurām iesniegts pieteikums tirdzniecības atļaujas saņemšanai;

| c) | tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuru tirdzniecības atļauju kompetentā iestāde ir apturējusi; |
| --- | --- |

c)

tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuru tirdzniecības atļauju kompetentā iestāde ir apturējusi;

| d) | nereģistrētu cilvēkiem paredzētu zāļu sastāvā, kas minētas Direktīvas 2001/83/EK 5. panta 1. un 2. punktā, vai tādu veterināro zāļu sastāvā, ko ekstemporāli izgatavojusi persona, kurai tas atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6112. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

nereģistrētu cilvēkiem paredzētu zāļu sastāvā, kas minētas Direktīvas 2001/83/EK 5. panta 1. un 2. punktā, vai tādu veterināro zāļu sastāvā, ko ekstemporāli izgatavojusi persona, kurai tas atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6112. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| e) | pētāmā preparātā, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/20/EK (22) 2. panta d) punktā. |
| --- | --- |

e)

pētāmā preparātā, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/20/EK (22) 2. panta d) punktā.

Ja informācija, kas sniegta atbilstīgi pirmajai daļai, attiecas uz dalībvalstu izsniegtām tirdzniecības atļaujām, attiecīgās dalībvalstis sniedz Eiropas Zāļu aģentūrai šādu informāciju pēc tās lūguma.

6.   Kad aģentūra, ievērojot 1. punktu, sāk gatavot sākotnējo ziņojumu, tā bez nepamatotas kavēšanās lūdz Eiropolam sniegt informāciju par noziedzīgu grupu iesaistīšanos jaunās psihoaktīvās vielas ražošanā, izplatīšanā un izplatīšanas metodēs, jaunās psihoaktīvās vielas nelegālā tirdzniecībā un jebkādā jaunās psihoaktīvās vielas izmantošanā.

7.   Kad aģentūra, ievērojot 1. punktu, sāk gatavot sākotnējo ziņojumu, tā bez nepamatotas kavēšanās lūdz Eiropas Ķimikāliju aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (23), un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (24), sniegt to rīcībā esošo informāciju un datus par jauno psihoaktīvo vielu.

8.   Sadarbību starp aģentūru un šā panta 5., 6. un 7. punktā minētajām Savienības decentralizētajām aģentūrām sīkāk nosaka darba vienošanās. Šādas darba vienošanās noslēdz saskaņā ar 53. panta 2. punktu.

9.   Aģentūra ievēro tai paziņotos informācijas izmantošanas nosacījumus, tostarp nosacījumus par piekļuvi dokumentiem un informācijai, datu drošību un konfidenciālu datu, tostarp trešo personu sensitīvu datu un konfidenciālas komerciālās informācijas, aizsardzību.

10.   Aģentūra sākotnējo ziņojumu, kā minēts 1. punktā, iesniedz Komisijai un dalībvalstīm piecu nedēļu laikā pēc 5., 6. un 7. punktā minēto informācijas pieprasījumu iesniegšanas.

11.   Ja aģentūra vāc informāciju par vairākām jaunām psihoaktīvām vielām, kuras tā uzskata par vielām ar līdzīgu ķīmisko struktūru, aģentūra sešu nedēļu laikā pēc 5., 6. un 7. punktā minēto informācijas pieprasījumu iesniegšanas iesniedz Komisijai un dalībvalstīm atsevišķus sākotnējos ziņojumus, kā minēts 1. punktā, vai apvienotus sākotnējos ziņojumus attiecībā uz vairākām jaunām psihoaktīvām vielām ar noteikumu, ka katras jaunās psihoaktīvās vielas īpašības ir skaidri identificētas.

10. pants

Riska novērtēšanas procedūra un ziņojums

1.   Divu nedēļu laikā pēc 9. panta 10. punktā minētā sākotnējā ziņojuma saņemšanas Komisija var pieprasīt aģentūrai novērtēt iespējamos jaunās psihoaktīvās vielas radītos riskus un sagatavot riska novērtējuma ziņojumu, ja sākotnējā ziņojumā minētais liecina, ka jaunā psihoaktīvā viela varētu radīt nopietnus sabiedrības veselības riskus un attiecīgā gadījumā nopietnus sociālos riskus. Riska novērtēšanu veic zinātniskā komiteja.

2.   Divu nedēļu laikā pēc atsevišķu sākotnējo ziņojumu vai 9. panta 11. punktā minētā apvienotā sākotnējā ziņojuma saņemšanas Komisija var pieprasīt aģentūrai novērtēt iespējamos vairāku jaunu psihoaktīvu vielu ar līdzīgu ķīmisko struktūru radītos riskus un sagatavot apvienotu riska novērtējuma ziņojumu, ja apvienotajā sākotnējā ziņojumā minētais liecina, ka minētās psihoaktīvās vielas varētu radīt nopietnus sabiedrības veselības riskus un attiecīgā gadījumā nopietnus sociālos riskus. Apvienoto riska novērtēšanu veic zinātniskā komiteja.

3.   Riska novērtējuma ziņojums vai apvienotais riska novērtējuma ziņojums ietver:

| a) | pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu ķīmiskajām un fizikālajām īpašībām un tās vai to izgatavošanai vai ieguvei izmantotajām metodēm un prekursoriem; |
| --- | --- |

a)

pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu ķīmiskajām un fizikālajām īpašībām un tās vai to izgatavošanai vai ieguvei izmantotajām metodēm un prekursoriem;

| b) | pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu farmakoloģiskajām un toksikoloģiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

b)

pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu farmakoloģiskajām un toksikoloģiskajām īpašībām;

| c) | analīzi par veselības riskiem, kas saistīti ar jauno psihoaktīvo vielu vai vielām, jo īpaši attiecībā uz tās vai to akūtu un hronisku toksiskumu, pārmērīgas lietošanas risku, spēju izraisīt atkarību, lietošanas fizisko ietekmi un ietekmi uz psihi un uzvedību; |
| --- | --- |

c)

analīzi par veselības riskiem, kas saistīti ar jauno psihoaktīvo vielu vai vielām, jo īpaši attiecībā uz tās vai to akūtu un hronisku toksiskumu, pārmērīgas lietošanas risku, spēju izraisīt atkarību, lietošanas fizisko ietekmi un ietekmi uz psihi un uzvedību;

| d) | analīzi par sociālajiem riskiem, kas saistīti ar jauno psihoaktīvo vielu vai vielām, jo īpaši par tās vai to ietekmi uz lietotāja sociālās funkcionēšanas spējām, sabiedrisko kārtību un noziedzīgām darbībām, un noziedzīgu grupu iesaistīšanos jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu izgatavošanā un izplatīšanā, izplatīšanas metodēm un nelegālo tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

analīzi par sociālajiem riskiem, kas saistīti ar jauno psihoaktīvo vielu vai vielām, jo īpaši par tās vai to ietekmi uz lietotāja sociālās funkcionēšanas spējām, sabiedrisko kārtību un noziedzīgām darbībām, un noziedzīgu grupu iesaistīšanos jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu izgatavošanā un izplatīšanā, izplatīšanas metodēm un nelegālo tirdzniecību;

| e) | pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu lietošanas apmēru un paradumiem, tās vai to pieejamību un izplatīšanās potenciālu Savienībā; |
| --- | --- |

e)

pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu lietošanas apmēru un paradumiem, tās vai to pieejamību un izplatīšanās potenciālu Savienībā;

| f) | pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu komerciālo un rūpniecisko pielietojumu, par šāda pielietojuma apmēru, kā arī tās vai to izmantošanu zinātniskās izpētes un tehnoloģiju izstrādes nolūkos; |
| --- | --- |

f)

pieejamo informāciju par jaunās psihoaktīvās vielas vai vielu komerciālo un rūpniecisko pielietojumu, par šāda pielietojuma apmēru, kā arī tās vai to izmantošanu zinātniskās izpētes un tehnoloģiju izstrādes nolūkos;

| g) | citu attiecīgu informāciju, ja tā ir pieejama. |
| --- | --- |

g)

citu attiecīgu informāciju, ja tā ir pieejama.

4.   Zinātniskā komiteja veic riska novērtējumu, lai novērtētu riskus, ko rada jaunā psihoaktīvā viela vai jauno psihoaktīvo vielu grupa. Komisijai, aģentūrai, Eiropolam un Eiropas Zāļu aģentūrai ir tiesības katram iecelt divus novērotājus katram šādam riska novērtējumam.

5.   Zinātniskā komiteja veic riska novērtēšanu, kā minētas 4. punktā, pamatojoties uz pieejamo informāciju un jebkuriem citiem attiecīgajiem zinātniskajiem pierādījumiem. Tā ņem vērā visu tās locekļu viedokļus. Aģentūra organizē riska novērtēšanas procedūru, tostarp apzina nākotnes vajadzības attiecībā uz informāciju un attiecīgus pētījumus.

6.   Aģentūra Komisijai un dalībvalstīm iesniedz riska novērtējuma ziņojumu vai apvienoto riska novērtējuma ziņojumu sešu nedēļu laikā pēc tam, kad no Komisijas saņemts pieprasījums sagatavot riska novērtējuma ziņojumu, ievērojot 1. punktu vai apvienoto riska novērtējuma ziņojumu, ievērojot 2. punktu.

7.   Saņēmusi pienācīgi pamatotu aģentūras pieprasījumu, Komisija var pagarināt laikposmu 6. punktā minētā riska novērtējuma vai apvienotā riska novērtējuma pabeigšanai, lai dotu iespēju veikt papildu izpēti un savākt datus. Šādā pieprasījumā iekļauj informāciju par laiku, kas vajadzīgs, lai pabeigtu riska novērtējumu vai apvienoto riska novērtējumu.

8.   Aģentūra savlaicīgi sniedz ātrus riska novērtējumus saskaņā ar 20. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/2371 (25) apdraudējuma gadījumā, kā minēts minētās regulas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ja apdraudējums ietilpst aģentūras kompetencē.

11. pants

Izslēgšana no riska novērtēšanas

1.   Riska novērtēšanu neveic, ja jaunā psihoaktīvā viela ir ANO sistēmā notiekošas izvērtēšanas beigu stadijā, proti, ja Pasaules Veselības organizācijas Ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos ir publicējusi kritisku analīzi kopā ar rakstisku ieteikumu, izņemot gadījumus, ja ir pieejams pietiekami daudz datu un informācijas, kas liecina par nepieciešamību sagatavot riska novērtējuma ziņojumu Savienības līmenī, kura iemeslus norāda sākotnējā ziņojumā par minēto vielu.

2.   Riska novērtēšanu neveic, ja pēc izvērtēšanas ANO sistēmā ir nolemts neiekļaut sarakstā jauno psihoaktīvo vielu, izņemot gadījumus, kad ir pieejams pietiekami daudz datu un informācijas, kas liecina par nepieciešamību sagatavot riska novērtējuma ziņojumu Savienības līmenī, kura iemeslus norāda sākotnējā ziņojumā par minēto vielu.

3.   Riska novērtēšanu neveic, ja jaunā psihoaktīvā viela ir aktīva viela:

| a) | tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuras ir saņēmušas tirdzniecības atļauju saskaņā ar Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 726/2004 vai Regulu (ES) 2019/6; |
| --- | --- |

a)

tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuras ir saņēmušas tirdzniecības atļauju saskaņā ar Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 726/2004 vai Regulu (ES) 2019/6;

| b) | tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, par kurām iesniegts pieteikums tirdzniecības atļaujas saņemšanai; |
| --- | --- |

b)

tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, par kurām iesniegts pieteikums tirdzniecības atļaujas saņemšanai;

| c) | tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuru tirdzniecības atļauju kompetentā iestāde ir apturējusi; |
| --- | --- |

c)

tādu cilvēkiem paredzētu zāļu vai veterināro zāļu sastāvā, kuru tirdzniecības atļauju kompetentā iestāde ir apturējusi;

| d) | pētāmā preparātā, kā definēts Direktīvas 2001/20/EK 2. panta d) punktā. |
| --- | --- |

d)

pētāmā preparātā, kā definēts Direktīvas 2001/20/EK 2. panta d) punktā.

12. pants

Veselības un drošības draudu novērtēšana un gatavība tiem

1.   Aģentūra izveido stratēģiskas, uz pierādījumiem balstītas veselības un drošības draudu novērtēšanas spējas, lai agrīnā posmā apzinātu jaunas norises narkotiku parādībā, kam ir iespējama negatīva ietekme uz veselību, sociālajiem jautājumiem, drošumu vai drošību Savienībā, un, šādi rīkojoties, palīdzētu uzlabot attiecīgo ieinteresēto personu gatavību efektīvi un laikus reaģēt uz jauniem draudiem.

2.   Aģentūra pēc savas iniciatīvas var sākt veselības un drošības draudu novērtēšanu, pamatojoties uz tādu signālu iekšēju izvērtējumu, kuri izriet no regulāras uzraudzības, pētniecības vai citiem atbilstošiem informācijas avotiem. Aģentūra var sākt arī veselības un drošības draudu novērtēšanu pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma, ar noteikumu, ka ir izpildīti 1. punktā izklāstītie kritēriji.

3.   Veselības un drošības draudu novērtēšana sastāv no esošās informācijas ātras izvērtēšanas un vajadzības gadījumā no jaunas informācijas vākšanas, izmantojot aģentūras informācijas tīklus. Aģentūra izstrādā piemērotas zinātniskas ātrās izvērtēšanas metodes.

4.   Ja pēc veselības un drošības draudu novērtējuma veikšanas aģentūra sagatavo veselības un drošības draudu novērtējuma ziņojumu, minētajā ziņojumā apraksta konstatēto apdraudējumu, pašreizējo situāciju, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, un iespējamos rezultātus bezdarbības gadījumā. Veselības un drošības draudu novērtējuma ziņojumā izklāsta gatavības un reaģēšanas variantus, kurus var pieņemt konstatēto draudu mazināšanai un reaģēšanai uz tiem, tostarp, ja iespējams, uz pierādījumiem pamatotus intervences pasākumus pieprasījuma mazināšanai, riska un kaitējuma mazināšanai un atveseļošanai. Veselības un drošības draudu novērtējuma ziņojumā var iekļaut arī iespējamos pēcpasākumus. Aģentūra nosūta veselības un drošības draudu novērtējuma ziņojumu attiecīgi Komisijai un dalībvalstīm.

5.   Aģentūra cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskajām organizācijām veselības un drošības draudu novērtēšanā, vajadzības gadījumā iesaistot tās novērtējuma veikšanā. Ja iespējamie draudi jau tiek analizēti cita Savienības mehānisma ietvaros, aģentūra neveic veselības un drošības draudu novērtēšanu.

6.   Ar Komisijas piekrišanu aģentūra veic veselības un drošības draudu novērtēšanu attiecībā uz draudiem, kas saistīti ar narkotikām, rodas ārpus Savienības un, iespējams, var ietekmēt veselību, sociālos jautājumus, drošumu vai drošību Savienībā.

7.   Aģentūra uzrauga situācijas attīstību un vajadzības gadījumā attiecīgi atjaunina veselības un drošības draudu novērtējumus.

13. pants

Eiropas brīdināšanas sistēma narkotiku jomā

1.   Aģentūra izveido un pārvalda Eiropas ātrās brīdināšanas sistēmu narkotiku jomā, papildinot un neskarot attiecīgās valstu brīdināšanas sistēmas. Eiropas brīdināšanas sistēma narkotiku jomā papildina 8. pantā minēto agrīnās brīdināšanas sistēmu.

2.   Valstu kontaktpunkti sadarbībā ar attiecīgajām valstu kompetentajām iestādēm, tiklīdz tām kļūst zināma turpmāk minētā informācija, nekavējoties paziņo aģentūrai visu informāciju, kas saistīta ar nopietna tieša vai netieša ar narkotikām saistīta riska rašanos veselībai, sociālajiem aspektiem, drošībai vai drošumam, kā arī jebkādu informāciju, kura varētu būt noderīga reaģēšanas koordinēšanai, piemēram:

| a) | riska veids un izcelsme; |
| --- | --- |

a)

riska veids un izcelsme;

| b) | ar risku saistītā notikuma datums un vieta; |
| --- | --- |

b)

ar risku saistītā notikuma datums un vieta;

| c) | pakļaušanas riskam, pārneses vai izplatīšanas līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

pakļaušanas riskam, pārneses vai izplatīšanas līdzekļi;

| d) | analītiskie un toksikoloģiskie dati; |
| --- | --- |

d)

analītiskie un toksikoloģiskie dati;

| e) | identifikācijas metodes; |
| --- | --- |

e)

identifikācijas metodes;

| f) | veselības riski; |
| --- | --- |

f)

veselības riski;

| g) | sociālie, drošuma un drošības riski; |
| --- | --- |

g)

sociālie, drošuma un drošības riski;

| h) | valsts līmenī īstenotie vai īstenošanai paredzētie veselības aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

h)

valsts līmenī īstenotie vai īstenošanai paredzētie veselības aizsardzības pasākumi;

| i) | pasākumi, kas nav veselības aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

i)

pasākumi, kas nav veselības aizsardzības pasākumi;

| j) | jebkāda cita informācija, kas attiecas uz attiecīgo nopietno risku veselībai. |
| --- | --- |

j)

jebkāda cita informācija, kas attiecas uz attiecīgo nopietno risku veselībai.

3.   Aģentūra analizē un novērtē pieejamo informāciju un datus par iespējamiem nopietniem riskiem veselībai un papildina to ar jebkādu zinātnisku un tehnisku informāciju, kas tai var būt pieejama no 8. pantā minētās agrīnās brīdināšanas sistēmas un citiem saskaņā ar 12. pantu veiktiem draudu novērtējumiem no citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un no starptautiskām organizācijām, jo īpaši Pasaules Veselības organizācijas. Aģentūra ņem vērā publiskajos avotos pieejamo informāciju un pieejamo informāciju, kas iegūta, izmantojot tās datu vākšanas rīkus, un informāciju no attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp zinātnieku aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

4.   Pamatojoties uz informāciju un datiem, kas saņemti, ievērojot 3. punktu, aģentūra attiecīgajām valsts iestādēm, tostarp valstu kontaktpunktiem, sniedz mērķtiecīgus ātrās brīdināšanas riska paziņojumus. Aģentūra šādos riska paziņojumos var ierosināt reaģēšanas variantus. Dalībvalstis var apsvērt šādus reaģēšanas variantus kā daļu no savām gatavības plānošanas un valsts reaģēšanas darbībām.

5.   Valstu kontaktpunkti sadarbībā ar attiecīgajām valstu kompetentajām iestādēm informē aģentūru par papildu informāciju, kas ir to rīcībā, lai dotu iespēju aģentūrai turpināt analizēt un novērtēt šā panta 2. punktā minētos riskus, kā arī par to, kādas darbības īstenotas vai pasākumi veikti pēc tam, kad saņemti ātrās brīdināšanas riska paziņojumi, kas minēti 4. punktā.

6.   Aģentūra cieši sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstīm nolūkā sekmēt nepieciešamo saskaņotību riska paziņošanas procesā.

7.   Aģentūra var ļaut trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām piedalīties Eiropas brīdināšanas sistēmā narkotiku jomā. Minētās dalības pamatā ir savstarpība, un tā ietver konfidencialitātes pasākumus, kas līdzvērtīgi aģentūrā piemērojamajiem pasākumiem.

8.   Aģentūra ciešā sadarbībā ar attiecīgajām valstu kompetentajām iestādēm, jo īpaši valstu kontaktpunktiem, vajadzības gadījumā izstrādā brīdināšanas sistēmu, lai attiecīgā gadījumā konkrētu narkotiku lietotājiem vai potenciālajiem lietotājiem darītu pieejamu informāciju par konkrētu risku.

9.   Aģentūra vajadzības gadījumā atjaunina savus brīdinājumus par narkotikām.

14. pants

Narkotisko vielu prekursori

1.   Aģentūra palīdz Komisijai uzraudzīt attīstības tendences saistībā ar narkotisko vielu prekursoru novirzīšanu un nelegālu tirdzniecību un izvērtēt nepieciešamību tos iekļaut klasificēto un neklasificēto vielu sarakstā vai svītrot no tā vai mainīt to kategoriju saistībā ar Regulu (EK) Nr. 273/2004 un Regulu (EK) Nr. 111/2005, tai skaitā palīdzot noteikt un izvērtēt to likumīgo un nelikumīgo izmantošanu.

2.   Aģentūra pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma sagatavo draudu novērtējuma ziņojumu par narkotisko vielu prekursoriem.

15. pants

Kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīkls

1.   Aģentūra izveido kriminālistikas un toksikoloģijas laboratoriju tīklu (“tīkls”), kas jo īpaši darbojas narkotiku un ar narkotikām saistīta kaitējuma kriminālistiskajā un toksikoloģiskajā izmeklēšanā.

2.   Tīkls galvenokārt darbojas kā forums, kurā:

| a) | ģenerē datus un apmainās ar informāciju par jaunākajām norisēm un tendencēm; |
| --- | --- |

a)

ģenerē datus un apmainās ar informāciju par jaunākajām norisēm un tendencēm;

| b) | organizē apmācību ar mērķi uzlabot kriminālistikas narkotiku un toksikoloģijas jomu ekspertu kompetenci; |
| --- | --- |

b)

organizē apmācību ar mērķi uzlabot kriminālistikas narkotiku un toksikoloģijas jomu ekspertu kompetenci;

| c) | atbalsta kvalitātes nodrošināšanas sistēmu īstenošanu; un |
| --- | --- |

c)

atbalsta kvalitātes nodrošināšanas sistēmu īstenošanu; un

| d) | atbalsta datu vākšanas un analītisko metožu turpmāku saskaņošanu. |
| --- | --- |

d)

atbalsta datu vākšanas un analītisko metožu turpmāku saskaņošanu.

Valstu kontaktpunktus regulāri, vismaz reizi gadā, informē par tīkla darbībām. Valstu kontaktpunktiem ir piekļuve tīkla sagatavotajai informācijai un datiem.

3.   Katrai dalībvalstij ir tiesības ar sava pārstāvja valdē starpniecību norīkot darbībai tīklā kā valsti pārstāvošās laboratorijas līdz trim laboratorijām, kas specializējas kriminālistikas analīzes veikšanā, toksikoloģijas jomā vai citās attiecīgās ar narkotikām saistītās jomās. Aģentūra var izraudzīties papildu laboratorijas vai ekspertus, kas jo īpaši darbojas narkotiku un ar narkotikām saistīta kaitējuma kriminālistiskajā un toksikoloģiskajā izmeklēšanā.

4.   Komisijas Kopīgais pētniecības centrs ir tīkla dalībnieks un tīklā pārstāv Komisiju.

5.   Tīkls cieši sadarbojas ar esošajiem tīkliem un organizācijām, kas darbojas tajā pašā jomā kā tīkls, un ņem vērā to darbu, lai izvairītos no pārklāšanās. Reitox tīklu regulāri un vismaz reizi gadā informē par tīkla darbu.

6.   Aģentūra vada tīklu un sasauc vismaz vienu sanāksmi gadā. Tīkls var nolemt izveidot darba grupas, kuras var vadīt tīkla dalībnieki.

7.   Tīkls nodrošina aģentūrai piekļuvi kriminālistikas un toksikoloģijas datiem, ko sagatavojušas, piešķīrušas vai savākušas tīkla laboratorijas, tostarp, lai analizētu jaunas psihoaktīvas vielas, kad tas nepieciešams.

8.   Aģentūra vajadzības gadījumā un pamatojoties uz skaidriem un pārredzamiem noteikumiem un procedūrām, kuras aģentūra ir noteikusi iepriekš, identificē un finansē konkrētus projektus, lai virzītu tīkla darbu. Aģentūra pieņem minētos noteikumus un procedūras pirms šādu projektu identificēšanas.

9.   Aģentūra izveido datubāzi, kurā glabā, analizē un dara pieejamu tīkla savākto vai sagatavoto informāciju un datus saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem, tostarp 6. panta 8. punktu un 49. pantu.

IV NODAĻA

Kompetenču attīstīšana

16. pants

Uz pierādījumiem balstītas intervences, paraugprakse un izpratnes veicināšana

1.   Aģentūra izstrādā un veicina uz pierādījumiem balstītas intervences un paraugpraksi, kā arī veicina izpratni par narkotiku nelabvēlīgo ietekmi, profilaksi, ārstēšanu, aprūpi, riska un kaitējuma mazināšanu, rehabilitāciju, sociālo integrāciju un atveseļošanos. Attiecīgā gadījumā aģentūra izmanto dzimumsensitīvu pieeju un ņem vērā vecuma aspektu. Uz pierādījumiem balstītas intervences, paraugprakses un izpratnes veicināšanas darbības var pielāgot valsts apstākļiem un īstenot valsts līmenī, un vajadzības gadījumā tās var vērst uz konkrētām grupām.

2.   Uz pierādījumiem balstītas intervences, paraugprakses un izpratnes veicināšanas darbības, kas minētas 1. punktā, atbilst cilvēktiesību normām un politiskajām ievirzēm, kas noteiktas piemērojamajos Savienības stratēģiskajos dokumentos narkotiku jomā.

3.   Aģentūra veicina esošo narkotiku profilakses kvalitātes standartu īstenošanu un vajadzības gadījumā atjaunina tos. Aģentūra nodrošina vai atbalsta apmācību, ievērojot 19. pantu. Aģentūra attiecīgā gadījumā arī izstrādā kvalitātes standartus riska un kaitējuma mazināšanai, ārstēšanai, atveseļošanai, aprūpei un rehabilitācijai.

4.   Aģentūra var piedāvāt atbalstu dalībvalstīm un ar to pirms tam izteiktu piekrišanu palīdz tām izstrādāt valsts intervences tās pilnvaru jomā.

17. pants

Valsts pasākumu novērtēšanas shēma

1.   Pēc iesaistītās valsts iestādes pieprasījuma aģentūra nodrošina valsts pasākumu novērtējumu saskaņā ar standarta darbības protokolu, kā noteikts 3. punktā.

2.   Pirms valsts pasākuma novērtēšanas aģentūra to izvērtē un izanalizē, vai tas atbilst jaunākajām zinātnes atziņām un vai tas ir pierādījis savu lietderību tajā noteikto mērķu sasniegšanā.

3.   Aģentūra izstrādā novērtēšanas procedūru. Aģentūra pārredzamā veidā izklāsta novērtēšanas procedūru standarta darbības protokolā. Aģentūras valde apstiprina standarta darbības protokolu un visas tā izmaiņas pirms tā piemērošanas.

4.   Aģentūra regulāri informē valdi par novērtējumiem, ko tā veikusi, ievērojot šo pantu.

18. pants

Atbalsts dalībvalstīm

1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma aģentūra var atbalstīt tās politikas narkotiku jomā neatkarīgu izvērtēšanu un uz pierādījumiem balstītas politikas narkotiku jomā izstrādi saskaņā ar piemērojamajiem Savienības stratēģiskajiem dokumentiem narkotiku jomā.

2.   Aģentūra var piedāvāt atbalstu dalībvalstīm un ar to pirms tam izteiktu piekrišanu palīdz tām īstenot to valsts politiku narkotiku jomā, kvalitātes standartus, paraugpraksi un inovatīvas pieejas. Aģentūra veicina informācijas apmaiņu starp valsts iestādēm un ekspertiem, tostarp par attiecīgajiem tiesību aktiem un paraugpraksi.

3.   Atbalstot politikas izvērtēšanu, aģentūra rīkojas neatkarīgi un ievēro savus zinātniskos standartus un uz pierādījumiem balstītu pieeju.

19. pants

Apmācība

Aģentūra savu pilnvaru ietvaros un koordinācijā ar citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām:

| a) | nodrošina specializētu apmācību un mācību programmas jomās, kuras ietilpst Savienības interesēs un ir tai nozīmīgas; |
| --- | --- |

a)

nodrošina specializētu apmācību un mācību programmas jomās, kuras ietilpst Savienības interesēs un ir tai nozīmīgas;

| b) | nodrošina ar apmācību saistītus rīkus un atbalsta sistēmas, ar ko sekmē zināšanu apmaiņu visā Savienībā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina ar apmācību saistītus rīkus un atbalsta sistēmas, ar ko sekmē zināšanu apmaiņu visā Savienībā;

| c) | palīdz dalībvalstīm organizēt apmācības un spēju veidošanas iniciatīvas. |
| --- | --- |

c)

palīdz dalībvalstīm organizēt apmācības un spēju veidošanas iniciatīvas.

20. pants

Starptautiskā sadarbība un tehniskā palīdzība

1.   Aģentūra:

| a) | izstrādā starptautiskas sadarbības satvaru, kurš pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas apstiprināms valdē un pēc kura aģentūra vadās savās darbībās starptautiskās sadarbības jomā; |
| --- | --- |

a)

izstrādā starptautiskas sadarbības satvaru, kurš pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas apstiprināms valdē un pēc kura aģentūra vadās savās darbībās starptautiskās sadarbības jomā;

| b) | aktīvi sadarbojas ar 53. panta 1. punktā minētajām organizācijām un struktūrām; |
| --- | --- |

b)

aktīvi sadarbojas ar 53. panta 1. punktā minētajām organizācijām un struktūrām;

| c) | atbalsta Savienības paraugprakses un īstenojamu pētījumu rezultātu apmaiņu un izplatīšanu starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

c)

atbalsta Savienības paraugprakses un īstenojamu pētījumu rezultātu apmaiņu un izplatīšanu starptautiskā mērogā;

| d) | izmantojot uzraudzību un tās informācijas analīzi, kas iegūta no starptautiskajām struktūrām, valstu iestādēm, pētījumu rezultātiem un citiem attiecīgiem informācijas avotiem, uzrauga norises saistībā ar starptautisko narkotiku parādību, kas var radīt draudus Savienībai vai to ietekmēt; |
| --- | --- |

d)

izmantojot uzraudzību un tās informācijas analīzi, kas iegūta no starptautiskajām struktūrām, valstu iestādēm, pētījumu rezultātiem un citiem attiecīgiem informācijas avotiem, uzrauga norises saistībā ar starptautisko narkotiku parādību, kas var radīt draudus Savienībai vai to ietekmēt;

| e) | sniedz datus un analīzi par situāciju narkotiku jomā Eiropā attiecīgās starptautiskās sanāksmēs un tehniskos forumos, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un atbalsta Komisiju un dalībvalstis starptautiskos dialogos par narkotikām; |
| --- | --- |

e)

sniedz datus un analīzi par situāciju narkotiku jomā Eiropā attiecīgās starptautiskās sanāksmēs un tehniskos forumos, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un atbalsta Komisiju un dalībvalstis starptautiskos dialogos par narkotikām;

| f) | neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz informācijas nodošanu saskaņā ar ANO konvencijām narkotiku jomā, veicina to, ka visi attiecīgie dalībvalstīs savāktie vai no Savienības iegūtie dati par narkotikām, uz kuriem attiecas šī regula, tiek iekļauti starptautiskās uzraudzības un narkotiku kontroles programmās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas un tās specializēto aģentūru izveidotajās programmās; |
| --- | --- |

f)

neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz informācijas nodošanu saskaņā ar ANO konvencijām narkotiku jomā, veicina to, ka visi attiecīgie dalībvalstīs savāktie vai no Savienības iegūtie dati par narkotikām, uz kuriem attiecas šī regula, tiek iekļauti starptautiskās uzraudzības un narkotiku kontroles programmās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas un tās specializēto aģentūru izveidotajās programmās;

| g) | atbalsta dalībvalstis, tām paziņojot attiecīgo informāciju un sniedzot nepieciešamo analīzi ANO sistēmai, tai skaitā iesniedzot visus attiecīgos datus saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām UNODC un Pasaules Veselības organizācijai; |
| --- | --- |

g)

atbalsta dalībvalstis, tām paziņojot attiecīgo informāciju un sniedzot nepieciešamo analīzi ANO sistēmai, tai skaitā iesniedzot visus attiecīgos datus saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām UNODC un Pasaules Veselības organizācijai;

| h) | atbalsta trešās valstis, jo īpaši kandidātvalstis, to politikas narkotiku jomā izstrādē saskaņā ar piemērojamo Savienības stratēģisko dokumentu narkotiku jomā izklāstītajiem principiem, tostarp sniedzot atbalstu to politikas neatkarīgai izvērtēšanai, un mudina minētās trešās valstis atbalstīt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un iesaistīšanos politikas narkotiku jomā izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā. |
| --- | --- |

h)

atbalsta trešās valstis, jo īpaši kandidātvalstis, to politikas narkotiku jomā izstrādē saskaņā ar piemērojamo Savienības stratēģisko dokumentu narkotiku jomā izklāstītajiem principiem, tostarp sniedzot atbalstu to politikas neatkarīgai izvērtēšanai, un mudina minētās trešās valstis atbalstīt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un iesaistīšanos politikas narkotiku jomā izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā.

2.   Ar starptautiskās sadarbības satvaru, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, cenšas vēl vairāk stiprināt un atbalstīt trešo valstu centienus risināt narkotiku jautājumus, balstoties uz pierādījumiem, integrēti, līdzsvaroti, izmantojot daudzdisciplīnu pieeju un pilnībā ievērojot cilvēktiesību normas. Minētajā starptautiskās sadarbības satvarā ņem vērā attiecīgos Savienības politikas dokumentus un narkotiku parādības attīstību. Satvarā nosaka sadarbībai prioritārās valstis vai reģionus un galvenos sadarbības rezultātus. Tajā ņem vērā dalībvalstu pieredzi un veiktās darbības. Aģentūra regulāri novērtē un pārskata starptautiskās sadarbības satvaru.

3.   Aģentūra pēc Komisijas lūguma un, ja valde sniedz piekrišanu, nodod savas speciālās zināšanas un sniedz tehnisko palīdzību trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm, saskaņā ar tās starptautiskās sadarbības satvaru, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā.

Tehniskā palīdzība jo īpaši ir vērsta uz valstu kontaktpunktu, valstu datu vākšanas sistēmu un valstu agrīnās brīdināšanas sistēmu izveidi vai konsolidēšanu un paraugprakses veicināšanu profilakses, ārstēšanas, aprūpes, riska un kaitējuma mazināšanas, rehabilitācijas, sociālās reintegrācijas un atveseļošanās jomās, kā arī palīdz izveidot un stiprināt strukturālas saiknes ar 8. pantā minēto agrīnās brīdināšanas sistēmu un Reitox tīklu. Ja trešā valsts to lūdz, aģentūra var nodrošināt minētās trešās valsts valsts struktūru novērtējumu.

4.   Aģentūra sadarbojas ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm saskaņā ar 53. un 54. pantu.

21. pants

Pētniecība un inovācija

1.   Aģentūra palīdz Komisijai un dalībvalstīm noteikt galvenās pētniecības tēmas, izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovāciju darbību pamatprogrammas, kas ir būtiskas attiecīgi 4. un 5. pantā noteikto aģentūras vispārējo un konkrēto uzdevumu izpildei. Aģentūra savās ar pētniecību saistītajās darbībās kā transversālu principu pievērš pienācīgu uzmanību intersekcionalitātei. Kad aģentūra palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas un izstrādāt un īstenot kādu Savienības pamatprogrammu, aģentūra nesaņem finansējumu no minētās programmas.

2.   Aģentūra proaktīvi uzrauga un veicina pētniecības un inovāciju darbības, lai izpildītu attiecīgi 4. un 5. pantā noteiktos aģentūras vispārējos un konkrētos uzdevumus, atbalsta saistītās dalībvalstu darbības un īsteno savas pētniecības un inovāciju darbības jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, tostarp izstrādā, apmāca, testē un apstiprina algoritmus rīku izstrādei. Aģentūra izplata šādu pētījumu rezultātus Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un Komisijai saskaņā ar drošības noteikumiem, kas paredzēti 49. pantā.

3.   Aģentūra sniedz ieguldījumu un piedalās darbībās, ko pētniecības un inovācijas cikla ietvaros veic, piemēram, ES Inovācijas centrs iekšējās drošības jomā un Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde, kas izveidota ar Komisijas 2021. gada 16. septembra lēmumu (26).

4.   Aģentūra var plānot un īstenot izmēģinājuma projektus jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula.

5.   Aģentūra veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no interešu konfliktiem 4. punktā minēto izmēģinājuma projektu īstenošanā. Tā publisko informāciju par saviem pētniecības projektiem, tostarp demonstrējuma projektiem. Šāda informācija ietver ziņas par iesaistītajiem sadarbības partneriem un projektu budžetu.

6.   Aģentūra izveido datubāzi, kurā glabā, analizē un dara pieejamu ar narkotikām saistītu pētījumu programmas.

V NODAĻA

Aģentūras organizācija

22. pants

Administratīvā un pārvaldības struktūra

1.   Aģentūras administratīvo un pārvaldības struktūru veido:

| a) | valde, kas pilda 24. pantā izklāstītās funkcijas; |
| --- | --- |

a)

valde, kas pilda 24. pantā izklāstītās funkcijas;

| b) | izpildvalde, kas pilda 28. pantā izklāstītās funkcijas; |
| --- | --- |

b)

izpildvalde, kas pilda 28. pantā izklāstītās funkcijas;

| c) | izpilddirektors, kas pilda 30. pantā izklāstītos pienākumus; |
| --- | --- |

c)

izpilddirektors, kas pilda 30. pantā izklāstītos pienākumus;

| d) | zinātniskā komiteja, kas pilda 31. pantā izklāstītās funkcijas; un |
| --- | --- |

d)

zinātniskā komiteja, kas pilda 31. pantā izklāstītās funkcijas; un

| e) | Reitox tīkls. |
| --- | --- |

e)

Reitox tīkls.

2.   Aģentūras administratīvās un pārvaldības struktūras locekļiem nav nekādu finansiālu vai citu interešu, kas varētu ietekmēt viņu objektivitāti. Viņi darbojas sabiedrības interesēs un rīkojas neatkarīgi, objektīvi un pārredzam. Viņi katru gadu iesniedz savu interešu deklarāciju, kam iespējams piekļūt pēc pieprasījuma.

23. pants

Valdes sastāvs

1.   Valdē ir:

| a) | pa vienam balsstiesīgam pārstāvim no katras dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

pa vienam balsstiesīgam pārstāvim no katras dalībvalsts;

| b) | divi balsstiesīgi Komisijas pārstāvji. |
| --- | --- |

b)

divi balsstiesīgi Komisijas pārstāvji.

2.   Valdes sastāvā ir arī:

| a) | divi neatkarīgi Eiropas Parlamenta iecelti balsstiesīgi eksperti, kuri ir īpaši zinoši narkotiku jomā; |
| --- | --- |

a)

divi neatkarīgi Eiropas Parlamenta iecelti balsstiesīgi eksperti, kuri ir īpaši zinoši narkotiku jomā;

| b) | viens pārstāvis bez balsstiesībām no katras trešās valsts, kura ir noslēgusi nolīgumu ar Savienību saskaņā ar 54. pantu. |
| --- | --- |

b)

viens pārstāvis bez balsstiesībām no katras trešās valsts, kura ir noslēgusi nolīgumu ar Savienību saskaņā ar 54. pantu.

3.   Katram valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs pārstāv valdes locekli viņa prombūtnes laikā un var piedalīties valdes sanāksmēs.

4.   Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām jomās, kas noteiktas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta pārvaldības prasmes. Visas valdē pārstāvētās puses cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību, lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību. Visas puses tiecas panākt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību valdē.

5.   Valde var uzaicināt kā novērotājus to starptautisko organizāciju pārstāvjus, ar kurām aģentūra sadarbojas saskaņā ar 53. pantu.

6.   Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi. Pilnvaru termiņš ir pagarināms.

24. pants

Valdes funkcijas

1.   Valde:

| a) | sniedz vispārīgu ievirzi aģentūras darbībai; |
| --- | --- |

a)

sniedz vispārīgu ievirzi aģentūras darbībai;

| b) | pieņem 36. pantā minētā vienotā programmdokumenta projektu un pēc tam iesniedz to Komisijai, lai saņemtu tās atzinumu; |
| --- | --- |

b)

pieņem 36. pantā minētā vienotā programmdokumenta projektu un pēc tam iesniedz to Komisijai, lai saņemtu tās atzinumu;

| c) | pēc Komisijas atzinuma saņemšanas ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem aģentūras vienoto programmdokumentu; |
| --- | --- |

c)

pēc Komisijas atzinuma saņemšanas ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem aģentūras vienoto programmdokumentu;

| d) | ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem aģentūras gada budžetu un saskaņā ar VI nodaļu pilda citas funkcijas attiecībā uz aģentūras budžetu; |
| --- | --- |

d)

ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem aģentūras gada budžetu un saskaņā ar VI nodaļu pilda citas funkcijas attiecībā uz aģentūras budžetu;

| e) | novērtē un ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem konsolidēto gada darbības pārskatu par aģentūras darbību, un līdz katra gada 1. jūlijam nosūta pārskatu un tā novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, un Revīzijas palātai, un nodrošina, ka konsolidēto gada darbības pārskatu publisko; |
| --- | --- |

e)

novērtē un ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem konsolidēto gada darbības pārskatu par aģentūras darbību, un līdz katra gada 1. jūlijam nosūta pārskatu un tā novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, un Revīzijas palātai, un nodrošina, ka konsolidēto gada darbības pārskatu publisko;

| f) | pieņem aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus saskaņā ar 42. pantu; |
| --- | --- |

f)

pieņem aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus saskaņā ar 42. pantu;

| g) | pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir samērīga ar krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus; |
| --- | --- |

g)

pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir samērīga ar krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus;

| h) | pieņem stratēģiju, ar ko panākt efektivitātes pieaugumu un sinerģiju ar citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām; |
| --- | --- |

h)

pieņem stratēģiju, ar ko panākt efektivitātes pieaugumu un sinerģiju ar citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām;

| i) | attiecībā uz saviem locekļiem, izpildvaldes, zinātniskās komitejas un Reitox locekļiem, kā arī 44. pantā minētajiem norīkotajiem valsts ekspertiem un citiem darbiniekiem, kurus nenodarbina aģentūra, pieņem noteikumus interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai un katru gadu aģentūras tīmekļa vietnē publicē valdes locekļu interešu deklarācijas; |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz saviem locekļiem, izpildvaldes, zinātniskās komitejas un Reitox locekļiem, kā arī 44. pantā minētajiem norīkotajiem valsts ekspertiem un citiem darbiniekiem, kurus nenodarbina aģentūra, pieņem noteikumus interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai un katru gadu aģentūras tīmekļa vietnē publicē valdes locekļu interešu deklarācijas;

| j) | apstiprina standarta darbības protokolu, kas minēts 17. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

j)

apstiprina standarta darbības protokolu, kas minēts 17. panta 3. punktā;

| k) | apstiprina aģentūras starptautiskās sadarbības satvaru, kas minēts 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un tehniskās palīdzības programmas, kuras minētas 20. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

k)

apstiprina aģentūras starptautiskās sadarbības satvaru, kas minēts 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un tehniskās palīdzības programmas, kuras minētas 20. panta 3. punktā;

| l) | apstiprina līdzfinansējuma līmeni, kas minēts 33. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

l)

apstiprina līdzfinansējuma līmeni, kas minēts 33. panta 5. punktā;

| m) | pamatojoties uz vajadzību analīzi, pieņem un regulāri atjaunina 5. panta 8. punktā minētās komunikācijas stratēģijas un izplatīšanas plānus; |
| --- | --- |

m)

pamatojoties uz vajadzību analīzi, pieņem un regulāri atjaunina 5. panta 8. punktā minētās komunikācijas stratēģijas un izplatīšanas plānus;

| n) | pieņem un dara publiski pieejamu savu reglamentu, tostarp noteikumus interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai; |
| --- | --- |

n)

pieņem un dara publiski pieejamu savu reglamentu, tostarp noteikumus interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai;

| o) | saskaņā ar šā panta 2. punktu attiecībā uz aģentūras personālu īsteno pilnvaras, kas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”) piešķirtas iecēlējinstitūcijai un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (“Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība”) – iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu, un kas izklāstītas Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (27) (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”); |
| --- | --- |

o)

saskaņā ar šā panta 2. punktu attiecībā uz aģentūras personālu īsteno pilnvaras, kas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”) piešķirtas iecēlējinstitūcijai un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (“Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība”) – iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu, un kas izklāstītas Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (27) (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);

| p) | vienojoties ar Komisiju, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. panta 2. punktu pieņem īstenošanas noteikumus, lai būtu spēkā Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība; |
| --- | --- |

p)

vienojoties ar Komisiju, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. panta 2. punktu pieņem īstenošanas noteikumus, lai būtu spēkā Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība;

| q) | ieceļ izpilddirektoru un attiecīgā gadījumā lemj par viņa pilnvaru termiņa pagarināšanu vai atcelšanu no amata saskaņā ar 29. pantu; |
| --- | --- |

q)

ieceļ izpilddirektoru un attiecīgā gadījumā lemj par viņa pilnvaru termiņa pagarināšanu vai atcelšanu no amata saskaņā ar 29. pantu;

| r) | saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ieceļ grāmatvedi, kas savus pienākumus pilda pilnīgi neatkarīgi; |
| --- | --- |

r)

saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ieceļ grāmatvedi, kas savus pienākumus pilda pilnīgi neatkarīgi;

| s) | ieceļ zinātniskās komitejas locekļus; |
| --- | --- |

s)

ieceļ zinātniskās komitejas locekļus;

| t) | apstiprina ekspertu sarakstu, kas izmantojams zinātniskās komitejas sastāva paplašināšanai saskaņā ar 31. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

t)

apstiprina ekspertu sarakstu, kas izmantojams zinātniskās komitejas sastāva paplašināšanai saskaņā ar 31. panta 6. punktu;

| u) | pieņem lēmumus pēc valstu kontaktpunktu novērtēšanas saskaņā ar 35. pantu; |
| --- | --- |

u)

pieņem lēmumus pēc valstu kontaktpunktu novērtēšanas saskaņā ar 35. pantu;

| v) | noteikt maksu aprēķināšanas metodi un veidu, kā maksas tiek maksātas saskaņā ar 38. pantu; |
| --- | --- |

v)

noteikt maksu aprēķināšanas metodi un veidu, kā maksas tiek maksātas saskaņā ar 38. pantu;

| w) | nodrošina atbilstošus pēcpasākumus attiecībā uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (28), un Eiropas Prokuratūra (EPPO), kura izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (29)
  , kā minēts šīs regulas 48. pantā; |
| --- | --- |

w)

nodrošina atbilstošus pēcpasākumus attiecībā uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (28), un Eiropas Prokuratūra (EPPO), kura izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (29)
  , kā minēts šīs regulas 48. pantā;

| x) | ņemot vērā vajadzības attiecībā uz aģentūras darbību un ievērojot pareizu budžeta pārvaldību, pieņem visus lēmumus par aģentūras iekšējo struktūru izveidi un vajadzības gadījumā to pārveidi; |
| --- | --- |

x)

ņemot vērā vajadzības attiecībā uz aģentūras darbību un ievērojot pareizu budžeta pārvaldību, pieņem visus lēmumus par aģentūras iekšējo struktūru izveidi un vajadzības gadījumā to pārveidi;

| y) | pieņem darba vienošanās saskaņā ar 53. pantu. |
| --- | --- |

y)

pieņem darba vienošanās saskaņā ar 53. pantu.

2.   Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu pieņem lēmumu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, ar kuru tā izpilddirektoram deleģē attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras un paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem minēto pilnvaru deleģējumu var apturēt. Izpilddirektors ir pilnvarots šīs pilnvaras deleģēt tālāk.

Īpašu izņēmuma apstākļu dēļ valde var ar lēmumu uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora citai personai deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt tās kādam no saviem locekļiem vai darbiniekam, kas nav izpilddirektors.

25. pants

Valdes priekšsēdētājs

1.   Valde ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no tās balsstiesīgo locekļu vidus. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē ar valdes balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

2.   Priekšsēdētāja vietnieks automātiski aizstāj priekšsēdētāju, ja viņš nevar pildīt savus pienākumus.

3.   Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir četri gadi. Viņu amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi. Tomēr, ja valdes priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka dalība valdē beidzas viņu amata pilnvaru laikā, arī viņu amata pilnvaru laiks automātiski beidzas tajā pašā datumā.

4.   Sīki izklāstītu priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ievēlēšanas procedūru nosaka valdes reglamentā.

26. pants

Valdes sanāksmes

1.   Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs.

2.   Izpilddirektors piedalās valdes jautājumu apspriešanā.

3.   Valde katru gadu rīko vismaz vienu kārtējo sanāksmi. Turklāt tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešdaļas valdes locekļu pieprasījuma.

4.   Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru personu, kuras viedoklis varētu to interesēt, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus.

5.   Atbilstīgi valdes reglamentam valdes locekļiem sanāksmē var palīdzēt konsultanti vai eksperti.

6.   Aģentūra nodrošina valdes sekretariātu.

27. pants

Balsošanas noteikumi valdē

1.   Neskarot 24. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu, 25. panta 1. punktu, 35. panta 6. punktu, 29. panta 8. punktu un 53. panta 2. punktu, valde pieņem lēmumus ar tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

2.   Katram balsstiesīgajam loceklim ir viena balss. Ja kāda balsstiesīga locekļa nav klāt, viņa aizstājējs ir tiesīgs izmantot viņa balsstiesības.

3.   Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks piedalās balsošanā.

4.   Izpilddirektors nepiedalās balsošanā.

5.   Valdes reglamentā detalizēti nosaka balsošanas kārtību, jo īpaši norādot, ar kādiem nosacījumiem loceklis var rīkoties cita locekļa vārdā.

28. pants

Izpildvalde

1.   Izpildvalde:

| a) | lemj par jautājumiem, kas paredzēti saskaņā ar 42. pantu pieņemtajos finanšu noteikumos un kas saskaņā ar šo regulu nav valdes kompetencē; |
| --- | --- |

a)

lemj par jautājumiem, kas paredzēti saskaņā ar 42. pantu pieņemtajos finanšu noteikumos un kas saskaņā ar šo regulu nav valdes kompetencē;

| b) | nodrošina pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no OLAF un EPPO veiktas izmeklēšanas, kā minēts 48. pantā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no OLAF un EPPO veiktas izmeklēšanas, kā minēts 48. pantā;

| c) | neskarot 30. pantā noteiktos izpilddirektora pienākumus, novēro un pārrauga valdes lēmumu īstenošanu nolūkā pastiprināt administratīvās un budžeta pārvaldības uzraudzību. |
| --- | --- |

c)

neskarot 30. pantā noteiktos izpilddirektora pienākumus, novēro un pārrauga valdes lēmumu īstenošanu nolūkā pastiprināt administratīvās un budžeta pārvaldības uzraudzību.

2.   Ja steidzamības dēļ vajadzīgs, izpildvalde var valdes vietā pieņemt noteiktus pagaidu lēmumus, jo īpaši administratīvās pārvaldības lietās, arī par iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējuma apturēšanu un budžeta jautājumiem. Šādu pagaidu lēmumu pieņemšanas nosacījumus nosaka valdes reglamentā.

3.   Izpildvaldes sastāvā ir valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, divi citi balsstiesīgi locekļi, kurus valde iecēlusi no savu locekļu vidus, un divi Komisijas pārstāvji valdē.

Valdes priekšsēdētājs ir arī izpildvaldes priekšsēdētājs.

Izpilddirektors piedalās izpildvaldes sanāksmēs kā novērotājs. Izpildvalde var uzaicināt citus novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.

4.   Izpildvaldes locekļu pilnvaru termiņš ir četri gadi. Viņu amata termiņu var pagarināt vienu reizi. Tomēr, ja viņu dalība valdē beidzas jebkurā pilnvaru termiņa laikā, viņu pilnvaru termiņš izpildvaldē automātiski beidzas minētajā datumā.

5.   Izpildvalde rīko vismaz divas kārtējās sanāksmes gadā. Turklāt tā sanāk arī pēc tās priekšsēdētāja ierosinājuma vai tās locekļu pieprasījuma.

6.   Izpildvalde pieņem lēmumu ar tās locekļu vienprātību. Ja izpildvalde nespēj pieņemt lēmumu vienprātīgi, jautājumu nodod valdei.

7.   Izpildvaldes reglamentu nosaka valde.

29. pants

Izpilddirektors

1.   Izpilddirektoru pieņem darbā kā aģentūras pagaidu darbinieku saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu.

2.   Valde ieceļ izpilddirektoru no vismaz trīs kandidātu saraksta, ko ierosinājusi Komisija, pamatojoties uz atklātu un pārredzamu atlases procedūru. Atlases procedūra paredz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citos atbilstīgos plašsaziņas līdzekļos publicēt uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Par uzaicinājuma izteikt ieinteresētību projektu Komisija apspriežas ar valdi. Komisija atlases procedūrā var iekļaut valdes pārstāvi kā novērotāju.

Pirms valde kandidātu ieceļ izpilddirektora amatā, Komisijas izraudzītos kandidātus var nekavējoties uzaicināt sniegt paziņojumu Eiropas Parlamenta atbildīgajā komitejā vai komitejās un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Pēc paziņojuma un atbilžu uzklausīšanas Eiropas Parlaments var pieņemt atzinumu, kurā izklāstīti tā viedokļi, un to iesniedz valdei.

3.   Līguma noslēgšanai ar izpilddirektoru aģentūru pārstāv valdes priekšsēdētājs.

4.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Līdz šā termiņa beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora snieguma izvērtējumu, tai skaitā valdes iepriekš sagatavotu vērtējumu, un aģentūras turpmākos uzdevumus un risināmos jautājumus.

5.   Valde pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 4. punktā minētais novērtējums, var pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu vienu reizi uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.

Ja valde plāno pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu, tā par to informē Eiropas Parlamentu. Pirms valde pieņem lēmumu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu, izpilddirektoru var uzaicināt nekavējoties sniegt paziņojumu Eiropas Parlamenta atbildīgajā komitejā vai komitejās un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

6.   Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir pagarināts, nepiedalās citā atlases procedūrā uz to pašu amatu kopējā termiņa beigās.

7.   Izpilddirektoru var atbrīvot no amata tikai ar valdes lēmumu, kuru pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Eiropas Parlamentu un Padomi informē par šāda lēmuma iemesliem tā, ka tiek pildītas piemērojamās konfidencialitātes prasības.

8.   Valdes lēmumus par izpilddirektora iecelšanu amatā, viņa pilnvaru termiņa pagarināšanu vai atbrīvošanu no amata pieņem ar tās balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

30. pants

Izpilddirektora pienākumi

1.   Izpilddirektors ir atbildīgs par aģentūras vadīšanu. Izpilddirektors atskaitās valdei.

2.   Neskarot Komisijas, valdes un izpildvaldes pilnvaras, izpilddirektors savus pienākumus pilda neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nedz kādas valdības, nedz arī citas struktūras norādījumus.

3.   Izpilddirektors pēc uzaicinājuma ziņo Eiropas Parlamenta par savu pienākumu izpildi. Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par tā uzdevumu izpildi.

4.   Izpilddirektors ir aģentūras juridiskais pārstāvis.

5.   Izpilddirektors ir atbildīgs par 5. pantā noteikto aģentūras konkrēto uzdevumu īstenošanu. Izpilddirektors jo īpaši ir atbildīgs par:

| a) | aģentūras ikdienas darba administrēšanu; |
| --- | --- |

a)

aģentūras ikdienas darba administrēšanu;

| b) | valdes pieņemto lēmumu sagatavošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

valdes pieņemto lēmumu sagatavošanu un īstenošanu;

| c) | 36. pantā minētā vienotā programmdokumenta sagatavošanu un tā iesniegšanu valdei pēc apspriešanās ar Komisiju; |
| --- | --- |

c)

36. pantā minētā vienotā programmdokumenta sagatavošanu un tā iesniegšanu valdei pēc apspriešanās ar Komisiju;

| d) | vienotā programmdokumenta īstenošanu un ziņošanu valdei par tā īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vienotā programmdokumenta īstenošanu un ziņošanu valdei par tā īstenošanu;

| e) | aģentūras konsolidētā gada darbības pārskata sagatavošanu un tā iesniegšanu valdei novērtēšanai un pieņemšanai; |
| --- | --- |

e)

aģentūras konsolidētā gada darbības pārskata sagatavošanu un tā iesniegšanu valdei novērtēšanai un pieņemšanai;

| f) | 33. panta 5. punktā minētā līdzfinansējuma līmeņa ierosināšanu valdei, ja šādu līdzfinansējumu ir paredzēts piešķirt valstu kontaktpunktiem; |
| --- | --- |

f)

33. panta 5. punktā minētā līdzfinansējuma līmeņa ierosināšanu valdei, ja šādu līdzfinansējumu ir paredzēts piešķirt valstu kontaktpunktiem;

| g) | maksas aprēķināšanas metodes un maksas apmaksas veida ierosināšanu valdei saskaņā ar 38. pantu; |
| --- | --- |

g)

maksas aprēķināšanas metodes un maksas apmaksas veida ierosināšanu valdei saskaņā ar 38. pantu;

| h) | turpmākās rīcības plāna sagatavošanu saistībā ar secinājumiem iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumos un izvērtējumos, kā arī OLAF un EPPO veiktajā izmeklēšanā, kā minēts 48. pantā, un progresa ziņošanu divreiz gadā Komisijai un regulāri valdei un izpildvaldei; |
| --- | --- |

h)

turpmākās rīcības plāna sagatavošanu saistībā ar secinājumiem iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumos un izvērtējumos, kā arī OLAF un EPPO veiktajā izmeklēšanā, kā minēts 48. pantā, un progresa ziņošanu divreiz gadā Komisijai un regulāri valdei un izpildvaldei;

| i) | Savienības finanšu interešu aizsargāšanu, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām (neskarot OLAF un EPPO kompetenci izmeklēšanas jomā), veicot efektīvas pārbaudes un – pārkāpumu atklāšanas gadījumā – atgūstot nepareizi izmaksātās summas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvos sodus un ziņojot EPPO par jebkādu noziedzīgu rīcību saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 24. pantu, attiecībā uz kuru EPPO varētu izmantot savu kompetenci; |
| --- | --- |

i)

Savienības finanšu interešu aizsargāšanu, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām (neskarot OLAF un EPPO kompetenci izmeklēšanas jomā), veicot efektīvas pārbaudes un – pārkāpumu atklāšanas gadījumā – atgūstot nepareizi izmaksātās summas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvos sodus un ziņojot EPPO par jebkādu noziedzīgu rīcību saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 24. pantu, attiecībā uz kuru EPPO varētu izmantot savu kompetenci;

| j) | aģentūras stratēģiju sagatavošanu krāpšanas apkarošanai un efektivitātes pieauguma un sinerģijas panākšanai un to iesniegšanu valdei apstiprināšanai; |
| --- | --- |

j)

aģentūras stratēģiju sagatavošanu krāpšanas apkarošanai un efektivitātes pieauguma un sinerģijas panākšanai un to iesniegšanu valdei apstiprināšanai;

| k) | aģentūrai piemērojamo finanšu noteikumu projektu sagatavošanu; |
| --- | --- |

k)

aģentūrai piemērojamo finanšu noteikumu projektu sagatavošanu;

| l) | aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un tās budžeta izpildi. |
| --- | --- |

l)

aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un tās budžeta izpildi.

6.   Lai aģentūras uzdevumus veiktu lietderīgi un efektīvi, izpilddirektors var lemt par viena vai vairāku sadarbības koordinatoru izvietošanu Savienības iestādēs un attiecīgās Savienības struktūrās, birojos un aģentūrās. Izpilddirektors saņem Komisijas un valdes iepriekšēju piekrišanu. Lēmumā par sadarbības koordinatoru izvietošanu precizē sadarbības koordinatoru veicamo darbību tvērumu tā, lai izvairītos no liekām izmaksām un aģentūras administratīvo funkciju dublēšanas.

7.   Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes aicinājuma izpilddirektors bez liekas kavēšanās apmeklē attiecīgi Eiropas Parlamenta vai Padomes organizētas sanāksmes par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar aģentūras pilnvarām.

31. pants

Zinātniskā komiteja

1.   Zinātniskās komitejas sastāvā ir ne mazāk kā septiņi un ne vairāk kā 15 zinātnieki, kurus valde ieceļ, ņemot vērā viņu zinātnisko izcilību un neatkarību un iepriekš Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citos attiecīgos medijos publicējot uzaicinājumu paust interesi. Aģentūra informē Eiropas Parlamenta kompetento komiteju vai komitejas par zinātniskajā komitejā ieceltajiem locekļiem un par tās darbu. Zinātniskās komitejas locekļu atlases procedūra nodrošina to, ka zinātniskās komitejas locekļi ir specializējušies visatbilstīgākajās jomās, kas saistītas ar aģentūras mērķiem. Zinātniskās komitejas locekļu iecelšanā iesaistītās puses cenšas panākt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību zinātniskajā komitejā.

2.   Zinātniskās komitejas locekļus ieceļ amatā privātpersonas statusā uz četru gadu termiņu, ko var pagarināt vienu reizi.

3.   Zinātniskās komitejas locekļi ir neatkarīgi un darbojas sabiedrības interesēs. Viņi nelūdz un nepieņem valdību vai citu struktūru norādījumus.

4.   Ja komitejas loceklis vairs neatbilst neatkarības kritērijiem, viņš par to informē valdi. Tāpat valde pēc vismaz vienas trešdaļas tās locekļu ierosinājuma vai pēc Komisijas ierosinājuma var paziņot, ka attiecīgais loceklis nav neatkarīgs, un atcelt minētā locekļa iecelšanu. Valde ieceļ jaunu locekli uz minētā locekļa atlikušo pilnvaru termiņu atbilstīgi parastajai procedūrai, kāda paredzēta locekļu iecelšanai.

5.   Zinātniskā komiteja sniedz atzinumu šajā regulā paredzētajos gadījumos vai par visiem zinātniskajiem jautājumiem attiecībā uz aģentūras darbībām, kurus valde vai izpilddirektors tai var iesniegt. Zinātniskās komitejas atzinumus publicē aģentūras tīmekļa vietnē.

6.   Nolūkā novērtēt riskus, ko rada jauna psihoaktīva viela vai jaunu psihoaktīvu vielu grupa, zinātniskās komitejas sastāvu var paplašināt, ja to par nepieciešamu uzskata izpilddirektors, kurš rīkojas pēc zinātniskās komitejas priekšsēdētāja ieteikuma, iekļaujot ekspertus, kas pārstāv zinātnes jomas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu jaunās psihoaktīvās vielas vai jauno psihoaktīvo vielu grupas radīto risku līdzsvarotu novērtējumu. Izpilddirektors izraugās minētos ekspertus no ekspertu saraksta. Valde apstiprina ekspertu sarakstu reizi četros gados.

7.   Zinātniskā komiteja uz savu pilnvaru laiku ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Komitejas priekšsēdētājs kā novērotājs var piedalīties valdes sanāksmēs.

8.   Zinātniskā komiteja tiekas vismaz reizi gadā.

9.   Aģentūra savā tīmekļa vietnē publisko un atjaunina zinātniskās komitejas locekļu sarakstu.

32. pants

Eiropas Narkotiku un narkomānijas informācijas tīkls

1.   Dalībvalstis, izmantojot Eiropas Narkotiku un narkomānijas informācijas tīklu (“Reitox tīkls”), palīdz pildīt aģentūras uzdevumu vākt un ziņot konsekventu un standartizētu informāciju par narkotiku parādību visā Savienībā. Reitox tīklu veido valstu kontaktpunkti, kas izraudzīti saskaņā ar 33. pantu, un Komisijas kontaktpunkts.

2.   Reitox tīkls ievēlē runaspersonu un vienu līdz trīs runaspersonas vietniekus no savu dalībnieku vidus. Runaspersona pārstāv Reitox tīklu attiecībās ar aģentūru, un tai ir ļauts kā novērotājam piedalīties valdes sanāksmēs.

3.   Reitox tīkls katru gadu sanāk vismaz uz vienu kārtējo sanāksmi. Sanāksmes sasauc un vada aģentūra. Reitox tīkls sanāk uz sanāksmi arī pēc tā runaspersonas iniciatīvas vai pēc vismaz viena trešdaļas tā locekļu lūguma.

33. pants

Valsts kontaktpunkts

1.   Katra iesaistītā valsts, izmantojot attiecīgus valsts normatīvos vai administratīvos pasākumus, izraugās vienotu valsts kontaktpunktu, kas izveidots pastāvīgi un kam piešķirtas skaidras pilnvaras. Valsts kontaktpunkta izraudzīšanos un valsts kontaktpunkta vadītāja iecelšanu, kā arī visas izmaiņas minētajās darbībās aģentūrai paziņo ar valdē pārstāvētā valsts locekļa starpniecību.

2.   Atbildīgā valsts iestāde nodrošina, ka valsts kontaktpunktam ir uzticēti 34. panta 2. punktā minētie uzdevumi. Valsts kontaktpunkta vadītājs vai aizstājējs pārstāv valsts kontaktpunktu Reitox tīklā.

3.   Valsts kontaktpunkts ir zinātniski neatkarīgs un nodrošina savu datu kvalitāti.

4.   Valstu kontaktpunkti plāno savas darbības uz priekšu, un, lai tie varētu īstenot savas pilnvaras un veikt savus uzdevumus, kā minēts 34. panta 2. punktā, tiem no valsts budžeta līdzekļiem ir piešķirti atbilstoši budžeta resursi un cilvēkresursi, ko līdzfinansē aģentūra saskaņā ar šā panta 5. punktu, un tiem ir pietiekams aprīkojums un telpas, lai atbalstītu to ikdienas darbības.

5.   Katras dalībvalsts kontaktpunkts ar aģentūras piešķirtas dotācijas starpniecību saņem līdzfinansējumu savu pamatizdevumu segšanai, ar noteikumu, ka tas atbilst 1. līdz 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Lai saņemtu minēto līdzfinansējumu, valsts kontaktpunkts katru gadu noslēdz dotācijas nolīgumu ar aģentūru. Līdzfinansējuma līmeni ierosina izpilddirektors, valde to apstiprina un regulāri pārskata. Aģentūra var piešķirt valstu kontaktpunktiem papildu finansējumu uz ad hoc pamata dalībai konkrētos projektos un to īstenošanai.

6.   Aģentūra novērtē valstu kontaktpunktus saskaņā ar 35. pantu.

34. pants

Valstu kontaktpunktu uzdevumi

1.   Valstu kontaktpunkti veido saskarni un atbalsta mijiedarbību starp iesaistītajām valstīm un aģentūru.

2.   Nolūkā atbalstīt aģentūru tās vispārējo un konkrēto uzdevumu sasniegšanā, kas noteikti attiecīgi 4. un 5. pantā, tādējādi veicinot koordinētu Savienības rīcību, katrs valsts kontaktpunkts veic šādas darbības:

| a) | lai ar narkotikām saistītus datus paziņotu aģentūrai, valsts līmenī koordinē darbības, kas saistītas ar šādu datu vākšanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

lai ar narkotikām saistītus datus paziņotu aģentūrai, valsts līmenī koordinē darbības, kas saistītas ar šādu datu vākšanu un uzraudzību;

| b) | vāc attiecīgos valsts datus un informāciju jomās, uz kurām attiecas 4. pants, saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto valstu ziņošanas pasākumu kopuma, un nosūta tos aģentūrai; to darot, valstu kontaktpunkti apkopo pieredzi dažādās jomās, jo īpaši veselības, tieslietu un tiesībaizsardzības jomās, un attiecīgos gadījumos sadarbojas ar ekspertiem un valstu organizācijām, zinātnieku aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un citām ieinteresētām personām, kas darbojas narkotiku politikas jomā; |
| --- | --- |

b)

vāc attiecīgos valsts datus un informāciju jomās, uz kurām attiecas 4. pants, saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto valstu ziņošanas pasākumu kopuma, un nosūta tos aģentūrai; to darot, valstu kontaktpunkti apkopo pieredzi dažādās jomās, jo īpaši veselības, tieslietu un tiesībaizsardzības jomās, un attiecīgos gadījumos sadarbojas ar ekspertiem un valstu organizācijām, zinātnieku aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un citām ieinteresētām personām, kas darbojas narkotiku politikas jomā;

| c) | palīdz uzraudzīt situāciju narkotiku un narkotiku lietošanas jomā un ziņo par to, tostarp starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

c)

palīdz uzraudzīt situāciju narkotiku un narkotiku lietošanas jomā un ziņo par to, tostarp starptautiskām organizācijām;

| d) | attiecīgā gadījumā atbalsta jaunu epidemioloģisko datu avotu izstrādi, lai veicinātu savlaicīgu ziņošanu par vielu lietošanas tendencēm; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā atbalsta jaunu epidemioloģisko datu avotu izstrādi, lai veicinātu savlaicīgu ziņošanu par vielu lietošanas tendencēm;

| e) | atbalsta ad hoc un mērķorientētus datu vākšanas pasākumus saistībā ar jauniem draudiem veselībai un drošībai; |
| --- | --- |

e)

atbalsta ad hoc un mērķorientētus datu vākšanas pasākumus saistībā ar jauniem draudiem veselībai un drošībai;

| f) | sniedz aģentūrai informāciju par jaunām tendencēm un problēmām esošo psihoaktīvo vielu lietošanā vai par jaunām psihoaktīvo vielu kombinācijām, kas rada iespējamu risku veselībai un sniedz informāciju par iespējamiem pasākumiem saistībā ar veselību; |
| --- | --- |

f)

sniedz aģentūrai informāciju par jaunām tendencēm un problēmām esošo psihoaktīvo vielu lietošanā vai par jaunām psihoaktīvo vielu kombinācijām, kas rada iespējamu risku veselībai un sniedz informāciju par iespējamiem pasākumiem saistībā ar veselību;

| g) | veicina informācijas apmaiņu par jaunām psihoaktīvām vielām un agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz tām saskaņā ar III nodaļu; |
| --- | --- |

g)

veicina informācijas apmaiņu par jaunām psihoaktīvām vielām un agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz tām saskaņā ar III nodaļu;

| h) | saskaņā ar 6. pantu palīdz noteikt attiecīgus rādītājus un citas attiecīgas datu kopas, ieskaitot vadlīnijas to īstenošanai, nolūkā iegūt uzticamu un salīdzināmu informāciju Savienības līmenī; |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar 6. pantu palīdz noteikt attiecīgus rādītājus un citas attiecīgas datu kopas, ieskaitot vadlīnijas to īstenošanai, nolūkā iegūt uzticamu un salīdzināmu informāciju Savienības līmenī;

| i) | pēc aģentūras pieprasījuma izvirza valstu ekspertus konkrētām diskusijām par attiecīgajiem rādītājiem un citiem ad hoc un mērķtiecīgiem datu vākšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

i)

pēc aģentūras pieprasījuma izvirza valstu ekspertus konkrētām diskusijām par attiecīgajiem rādītājiem un citiem ad hoc un mērķtiecīgiem datu vākšanas pasākumiem;

| j) | veicina starptautiski saskaņotu datu vākšanas protokolu un standartu izmantošanu, lai uzraudzītu narkotikas un narkotiku lietošanu valstī; |
| --- | --- |

j)

veicina starptautiski saskaņotu datu vākšanas protokolu un standartu izmantošanu, lai uzraudzītu narkotikas un narkotiku lietošanu valstī;

| k) | iesniedz aģentūrai un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām tās gada darbības pārskatu; |
| --- | --- |

k)

iesniedz aģentūrai un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām tās gada darbības pārskatu;

| l) | ievieš kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, lai nodrošinātu tās iegūto datu un informācijas uzticamību. |
| --- | --- |

l)

ievieš kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, lai nodrošinātu tās iegūto datu un informācijas uzticamību.

3.   Atbilstoši savām spējām valstu kontaktpunkti arī uzrauga, analizē un interpretē attiecīgo informāciju jomās, uz kurām attiecas 4. pants. Valstu kontaktpunkti arī sniedz aģentūrai minēto informāciju un informāciju par piemēroto politiku un risinājumiem.

4.   Valstu kontaktpunkti izveido un uztur vajadzīgo sadarbību ar attiecīgām valsts un reģionālām iestādēm, struktūrām, aģentūrām un organizācijām nolūkā vākt informāciju, kas tiem nepieciešama savu uzdevumu veikšanai, ievērojot 2. punktu.

5.   Vācot datus saskaņā ar šo pantu, valstu kontaktpunkti pēc iespējas nodrošina to, ka savāktie dati tiek sadalīti pēc dzimuma vai dzimtes. Vācot un sniedzot datus saskaņā ar šo pantu, valstu kontaktpunkti ņem vērā narkotiku jomas politikas dzimumsensitīvos aspektus. Valstu kontaktpunkti nenodod datus, pēc kuriem varētu identificēt personas vai nelielas personu grupas. Tie atturas nodot informāciju, kas attiecas uz konkrētām personām.

35. pants

Valstu kontaktpunktu novērtējums

1.   Aģentūra novērtē, vai katrs valsts kontaktpunkts, pildot 34. panta 2. punktā izklāstītos uzdevumus, sekmē aģentūras uzdevumu sasniegšanu. Šāds novērtējums neattiecas uz citām funkcijām, ko pilda struktūra, kuras paspārnē darbojas valsts kontaktpunkts, vai uz vispārējo sistēmu, kuras ietvaros darbojas valsts kontaktpunkts.

2.   Novērtējums, kas minēts 1. punktā, balstās uz valsts kontaktpunkta sniedzamo attiecīgo informāciju. Ja nepieciešams, aģentūra var apmeklēt valsts kontaktpunktu.

3.   Aģentūras katru novērtējumu, ko tā veic, ievērojot 1. punktu, iesniedz attiecīgajam valsts kontaktpunktam un attiecīgajai valsts kompetentajai iestādei. Novērtējumos var iekļaut ieteikumus par 34. panta 2. punktā noteikto uzdevumu izpildi, noteikt to īstenošanas grafiku un piedāvāt aģentūras atbalstu valsts kontaktpunktam tā spēju veidošanas nolūkā.

4.   Ja ir sniegti ieteikumi un noteikts to īstenošanas grafiks, ievērojot 3. punktu, attiecīgais valsts kontaktpunkts vai nu informē aģentūru, ka tas pieņem ieteikumus, vai, ja tas tiem nepiekrīt, sniedz aģentūrai rakstisku pamatotu atzinumu.

5.   Aģentūra pirmajā sanāksmē pēc tam, kad ir pabeigusi novērtēšanu, kas veikta, ievērojot 1. punktu, informē valdi par novērtēšanas iznākumu. Ja aģentūra un valsts kontaktpunkts nevienojas, kā minēts šā panta 4. punktā, aģentūra novērtējumu, ieteikumus un to īstenošanas grafiku iesniedz valdei, lai tā savā nākamajā sanāksmē tos apstiprinātu ar tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu saskaņā ar 23. pantu. Attiecīgās dalībvalsts pārstāvis šajā balsošanā nepiedalās.

6.   Ja līdz novērtējumā norādītajam laikam, kā minēts 1. punktā, valsts kontaktpunkts nepilda 34. panta 2. punktā izklāstītos uzdevumus, valde savā pirmajā sanāksmē pēc novērtējumā norādītā laika ar divu trešdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu saskaņā ar 23. pantu lemj par to, vai nesniegt līdzfinansējumu, kamēr valsts kontaktpunkts nav izpildījis 34. panta 2. punktā izklāstītos uzdevumus. Attiecīgās dalībvalsts pārstāvis minētajā balsošanā nepiedalās.

7.   Aģentūra veic visu valstu kontaktpunktu pirmo novērtēšanu, ievērojot 1. punktu, līdz 2026. gada 3. jūlijam. Pēc tam aģentūra veic valstu kontaktpunktu novērtēšanu regulāri, ja nepieciešams.

VI NODAĻA

Finanšu noteikumi

36. pants

Vienotais programmdokuments

1.   Pamatojoties uz izpilddirektora iesniegtu projektu, pēc apspriešanās ar zinātnisko komiteju un ņemot vērā Komisijas atzinumu, un – attiecībā uz daudzgadu programmu – pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, valde katru gadu līdz 15. decembrim pieņem vienotā programmdokumenta projektu, kurā ietvertas daudzgadu un gada programmas un visi dokumenti, kas uzskaitīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (30) 32. pantā. Ja valde nolemj neievērot Komisijas atzinuma elementus vai elementus, kas izriet no apspriešanās ar Eiropas Parlamentu vai zinātnisko komiteju, tā sniedz pamatojumu. Valde vienoto programmdokumentu līdz nākamā gada 31. janvārim nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

Vienotais programmdokuments kļūst galīgs, kad galīgajā variantā ir pieņemts Savienības vispārējais budžets, un vajadzības gadījumā to atbilstīgi koriģē.

2.   Gada darba programma ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp snieguma rādītājus. Tā ietver arī finansējamo darbību aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirtajiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem, ievērojot tādus principus kā budžeta līdzekļu sadale un pārvaldība pa darbības jomām. Gada darba programma saskan ar 4. punktā minēto daudzgadu darba programmu. Tajā skaidri norāda uzdevumus, kuri ir pievienoti, mainīti vai svītroti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu.

Daudzgadu vai gada programmā iekļauj informāciju par 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās starptautiskās sadarbības satvaru un ar minēto satvaru saistīto darbību īstenošanu. Tajā ietver arī aģentūras plānotās pētniecības un inovācijas darbības, kas minētas 21. pantā.

3.   Valde groza pieņemto gada darba programmu, ja aģentūrai tiek uzticēts jauns uzdevums.

Visus būtiskos grozījumus gada darba programmā pieņem tādā pašā kārtībā kā sākotnējo gada darba programmu. Valde var deleģēt izpilddirektoram pilnvaras izdarīt nebūtiskus grozījumus gada darba programmā.

4.   Daudzgadu darba programmā izklāsta vispārējo stratēģisko plānu, ietverot mērķus, gaidāmos rezultātus un snieguma rādītājus. Tajā arī izklāsta resursu plānu, ietverot daudzgadu budžeta un personāla plānošanu.

Resursu plānu atjaunina katru gadu. Stratēģisko plānu atjaunina vajadzības gadījumā un jo īpaši, lai reaģētu uz 51. pantā minētās izvērtēšanas iznākumu.

5.   Daudzgadu un gada darba programmas sagatavo saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/715 32. pantu.

37. pants

Budžets

1.   Katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta visu aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāme, kuru atspoguļo aģentūras budžetā.

2.   Aģentūras budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

3.   Neskarot citus resursus, aģentūras ieņēmumos ietilpst:

| a) | Savienības iemaksa, kas iekļauta Savienības vispārējā budžetā; |
| --- | --- |

a)

Savienības iemaksa, kas iekļauta Savienības vispārējā budžetā;

| b) | jebkādas brīvprātīgas dalībvalstu finanšu iemaksas; |
| --- | --- |

b)

jebkādas brīvprātīgas dalībvalstu finanšu iemaksas;

| c) | maksa par sniegtajiem pakalpojumiem saskaņā ar 38. pantu; |
| --- | --- |

c)

maksa par sniegtajiem pakalpojumiem saskaņā ar 38. pantu;

| d) | jebkādas finanšu iemaksas no organizācijām un struktūrām, un trešām valstīm, kā minēts attiecīgi 53. un 54. pantā; un |
| --- | --- |

d)

jebkādas finanšu iemaksas no organizācijām un struktūrām, un trešām valstīm, kā minēts attiecīgi 53. un 54. pantā; un

| e) | Savienības finansējums, kas tiek īstenots netiešā pārvaldībā vai ad hoc dotāciju veidā saskaņā ar aģentūrai piemērojamiem finanšu noteikumiem un to attiecīgo instrumentu noteikumiem, ar kuriem atbalsta Savienības politiku. |
| --- | --- |

e)

Savienības finansējums, kas tiek īstenots netiešā pārvaldībā vai ad hoc dotāciju veidā saskaņā ar aģentūrai piemērojamiem finanšu noteikumiem un to attiecīgo instrumentu noteikumiem, ar kuriem atbalsta Savienības politiku.

4.   Visu 3. punkta b)–e) apakšpunktā minēto ieņēmumu summu un izcelsmi iekļauj aģentūras gada pārskatos un skaidri un detalizēti izklāsta 41. panta 3. punktā minētajā gada ziņojumā par aģentūras budžeta un finanšu pārvaldību.

5.   Aģentūras izdevumi ietver darbinieku atalgojumu, administratīvos un infrastruktūras izdevumus un darbības izmaksas. Darbības izmaksas var ietvert izdevumus par atbalstu valstu kontaktpunktiem, kā minēts 33. panta 5. punktā.

38. pants

Maksa

1.   Aģentūra pēc pieprasījuma var sniegt šādus papildu pakalpojumus:

| a) | pielāgota apmācība; |
| --- | --- |

a)

pielāgota apmācība;

| b) | tādas konkrētas atbalsta darbības dalībvalstīm, kuras nav noteiktas kā prioritāras, bet kuras varētu sekmīgi īstenot, ja tās atbalstītu ar valsts resursiem; |
| --- | --- |

b)

tādas konkrētas atbalsta darbības dalībvalstīm, kuras nav noteiktas kā prioritāras, bet kuras varētu sekmīgi īstenot, ja tās atbalstītu ar valsts resursiem;

| c) | spēju veidošanas programmas trešām valstīm, kuras nesaņem atsevišķu tām atvēlētu Savienības finansējumu; |
| --- | --- |

c)

spēju veidošanas programmas trešām valstīm, kuras nesaņem atsevišķu tām atvēlētu Savienības finansējumu;

| d) | trešās valstīs, jo īpaši kandidātvalstīs, izveidotu valsts struktūru novērtēšana, ievērojot 20. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

d)

trešās valstīs, jo īpaši kandidātvalstīs, izveidotu valsts struktūru novērtēšana, ievērojot 20. panta 3. punktu;

| e) | citi pielāgoti pakalpojumi, ko sniedz pēc iesaistītās valsts pieprasījuma un kam nepieciešams papildu resursu ieguldījums valsts darbību atbalstam.
  Aģentūra iekasē maksu par pakalpojumu sniegšanu, kā minēts pirmajā daļā. |
| --- | --- |

e)

citi pielāgoti pakalpojumi, ko sniedz pēc iesaistītās valsts pieprasījuma un kam nepieciešams papildu resursu ieguldījums valsts darbību atbalstam.

Aģentūra iekasē maksu par pakalpojumu sniegšanu, kā minēts pirmajā daļā.

2.   Pēc izpilddirektora priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Komisiju aģentūras valde pārredzamā veidā nosaka maksas aprēķināšanas metodi un veidu, kādā tā maksājama.

3.   Maksa ir samērīga ar to sniegto pakalpojumu izmaksām, kurus sniedz izmaksu ziņā lietderīgā veidā, un tā ir pietiekama minēto izmaksu segšanai. Maksu nosaka tādā apmērā, lai nodrošinātu, ka tā nav diskriminējoša un nerada nevajadzīgu finansiālu vai administratīvu slogu ieinteresētajām personām.

4.   Maksu nosaka tādā apmērā, lai izvairītos no deficīta vai ievērojama pārpalikuma aģentūras budžetā. Ja budžetā atkārtoti tiek konstatēts ievērojams pārpalikums, ko radījusi maksas pakalpojumu sniegšana, vai ja maksas pakalpojumu sniegšana rada ievērojamu deficītu, valde saskaņā ar 2. punktā noteikto procedūru pārskata maksas aprēķināšanas metodi.

5.   Attiecīgā gadījumā 41. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas procedūras ietvaros aģentūra iekļauj ziņojumu par iekasēto maksu un tās ietekmi uz aģentūras budžetu.

39. pants

Budžeta izveide

1.   Izpilddirektors katru gadu sagatavo aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, ietverot štatu sarakstu, un nosūta to valdei.

2.   Valde, pamatojoties uz 1. punktā minēto projektu, pieņem provizorisku aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam.

3.   Aģentūras provizorisko ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu līdz katra gada 31. janvārim nosūta Komisijai. Valde galīgo tāmes projektu nosūta Komisijai līdz 31. martam.

4.   Komisija aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai.

5.   Ņemot vērā aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi, Komisija Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj aplēses, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz štatu sarakstu, un no vispārējā budžeta iemaksājamās subsīdijas apjomu un iesniedz tās budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 313. un 314. pantu.

6.   Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina iemaksu apropriācijas aģentūrai.

7.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem aģentūras štatu saraksta projektu.

8.   Aģentūras budžetu pieņem valde ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. Budžets kļūst galīgs, kad galīgajā variantā ir pieņemts Savienības vispārējais budžets. Vajadzības gadījumā budžetu atbilstīgi koriģē.

9.   Visiem būvprojektiem, kuriem paredzama būtiska ietekme uz aģentūras budžetu, piemēro Deleģēto regulu (ES) 2019/715.

40. pants

Budžeta izpilde

1.   Ar aģentūras budžeta izpildi nodarbojas izpilddirektors.

2.   Katru gadu izpilddirektors nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas uz 51. pantā noteiktajām izvērtēšanas procedūrām.

41. pants

Pārskatu sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana

1.   Līdz nākamā finanšu gada 1. martam aģentūras grāmatvedis nosūta provizoriskos pārskatus Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai.

2.   Līdz nākamā finanšu gada 31. martam Komisijas grāmatvedis nosūta aģentūras provizorisko pārskatu, kas konsolidēts ar Komisijas pārskatu, Revīzijas palātai.

3.   Līdz nākamā finanšu gada 31. martam aģentūra nosūta pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai.

4.   Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (31) 246. pantu, izpilddirektors uz savu atbildību sagatavo aģentūras galīgos pārskatus un tos iesniedz valdei, lai saņemtu tās atzinumu.

5.   Līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Minēto atbildi izpilddirektors nosūta arī valdei.

6.   Valde sniedz atzinumu par aģentūras galīgajiem pārskatiem.

7.   Pēc katra finanšu gada beigām līdz 1. jūlijam grāmatvedis galīgos pārskatus kopā ar valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

8.   Galīgos pārskatus līdz nākamā gada 15. novembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Izpilddirektors pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma sniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 261. panta 3. punktu.

10.   Pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlaments līdz N+2 gada 15. maijam sniedz izpilddirektoram apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi.

42. pants

Finanšu noteikumi

Valde pēc apspriešanās ar Komisiju pieņem aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus. Finanšu noteikumi neatšķiras no Deleģētajā regulā (ES) 2019/715 noteiktajiem, izņemot gadījumus, kad tas īpaši nepieciešams aģentūras darbībai un Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.

VII NODAĻA

Personāls

43. pants

Vispārīgs noteikums

1.   Aģentūras personālam piemēro Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī pēc Savienības iestāžu vienošanās pieņemtos noteikumus, kuri nodrošina Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības stāšanos spēkā.

2.   Ja aģentūra pēc 54. pantā minēto nolīgumu noslēgšanas nodarbina personālu no trešām valstīm, tā jebkurā gadījumā ievēro Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

44. pants

Norīkotie valsts eksperti un citi darbinieki

1.   Aģentūra var izmantot norīkotos valstu ekspertus vai citus darbiniekus, kurus nenodarbina aģentūra. Uz norīkotiem valstu ekspertiem vai citiem darbiniekiem, kas nav nodarbināti Aģentūrā neattiecas Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

2.   Valde pieņem lēmumu, kurā izklāstīti noteikumi par valstu ekspertu norīkošanu uz aģentūru.

VIII NODAĻA

Vispārīgi un nobeiguma noteikumi

45. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz aģentūru un tās personālu attiecas Protokols Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots LES un LESD.

46. pants

Valodu lietošanas kārtība

Aģentūrai piemēro Padomes Regula Nr. 1 (32)
  .

32

.

47. pants

Pārredzamība

1.   Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Personas datu apstrādei aģentūrā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (33).

3.   Valde pēc savas pirmās sanāksmes sešu mēnešu laikā pēc 2024. gada 2. jūlija nosaka pasākumus, kas nepieciešami, lai aģentūra piemērotu Regulu (ES) 2018/1725, tai skaitā pasākumus attiecībā uz aģentūras datu aizsardzības uzraudzītāja iecelšanu. Minētos noteikumus izstrādā pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

48. pants

Krāpšanas apkarošana

1.   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas nolūkā aģentūrai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

2.   Aģentūra līdz 2023. gada 1. oktobrim pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic OLAF, un, izmantojot minētā nolīguma pielikumā noteikto paraugu, pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem aģentūras darbiniekiem.

3.   Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un uz vietas, veikt revīzijas pie visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kuri no aģentūras ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

4.   Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34), OLAF un EPPO savu pilnvaru ietvaros var veikt izmeklēšanu, kura OLAF gadījumā var ietvert arī pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju vai līgumu, kuru finansē aģentūra, ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses.

5.   Neskarot šā panta 1. līdz 4. punktu, aģentūras nolīgumi un darba vienošanās ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm, kā minēts 53. un 54. pantā, līgumi, dotāciju nolīgumi un lēmumi par dotāciju piešķiršanu ietver noteikumus, kas skaidri pilnvaro Revīzijas palātu un OLAF veikt revīzijas un izmeklēšanas, kas minētas šā panta 3. un 4. punktā, saskaņā ar to attiecīgo kompetenci.

49. pants

Klasificētas un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzība

1.   Aģentūra pieņem drošības noteikumus, kas līdzvērtīgi Komisijas drošības noteikumiem par Eiropas Savienības klasificētas informācijas (ESKI) un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību, kā noteikts Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 un (ES, Euratom) 2015/444. Aģentūras drošības noteikumi cita starpā aptver noteikumus par šādas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.

2.   Aģentūra var apmainīties ar klasificētu informāciju ar trešās valsts attiecīgajām iestādēm vai starptautisku organizāciju vai dalīties ar ESKI klasificētu informāciju ar citu Savienības struktūru, biroju vai aģentūru tikai saskaņā ar administratīvu vienošanos. Jebkuru šādu administratīvu vienošanos apstiprina valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Ja šādas administratīvas vienošanās nav, par ikvienu ārkārtas ESKI ad hoc izpaušanu citai Savienības struktūrai, birojam vai aģentūrai nepieciešams izpilddirektora lēmums pēc apspriešanās ar Komisiju.

50. pants

Atbildība

1.   Aģentūras atbildību par līgumsaistību izpildi reglamentē tiesības, ko piemēro attiecīgiem līgumiem.

2.   Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt nolēmumus, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta aģentūras noslēgtā līgumā.

3.   Ja pastāv ārpuslīgumiskas saistības, aģentūra saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību sistēmām, novērš jebkādu kaitējumu, kuru ir radījušas aģentūras nodaļas vai tās personāls, pildot savus pienākumus.

4.   Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir strīdi, kas saistīti ar jebkuru zaudējumu atlīdzināšanu, kā minēts 3. punktā.

5.   Personāla personisko atbildību pret aģentūru reglamentē Civildienesta noteikumi vai Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

51. pants

Izvērtēšana un pārskatīšana

1.   Līdz 2029. gada 3. jūlijam un turpmāk ik pēc pieciem gadiem Komisija novērtē aģentūras sniegumu attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietu atbilstoši Komisijas pamatnostādnēm. Šādā izvērtēšanā jo īpaši aplūko iespējamo vajadzību mainīt aģentūras pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi. Savā pirmajā izvērtēšanā Komisija īpašu uzmanību pievērš izmaiņām aģentūras pilnvarās un uzdevumos, kas ieviestas ar šo regulu.

2.   Katrā otrajā izvērtēšanā Komisija novērtē arī aģentūras sasniegtos rezultātus attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām un uzdevumiem, tostarp novērtē to, vai aģentūras darbības turpināšana joprojām ir pamatota, ņemot vērā minētos mērķus, pilnvaras un uzdevumus.

3.   Par atbilstīgi šim pantam veiktajā izvērtēšanā gūtajiem konstatējumiem Komisija ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un valdei. Izvērtēšanā gūtos konstatējumus publisko.

52. pants

Administratīvā izmeklēšana

Uz aģentūras darbībām attiecas Eiropas Ombuda veikta izmeklēšana saskaņā ar LESD 228. pantu.

53. pants

Sadarbība ar citām organizācijām un struktūrām

1.   Aģentūra aktīvi cenšas sadarboties ar starptautiskām organizācijām un citām, it īpaši Savienības, valsts un nevalstiskām struktūrām, kā arī tehniskām struktūrām, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, darbojoties darba vienošanos ietvaros, kas noslēgtas ar šādām struktūrām, saskaņā ar LESD un noteikumiem par šādu struktūru kompetenci. Šādas darba vienošanās neattiecas uz klasificētas informācijas apmaiņu.

2.   Valde pieņem darba vienošanās, kā minēts 1. punktā, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegtajiem projektiem, ko iepriekš apstiprinājusi Komisija. Ja šādas darba vienošanās saņem Komisijas iebildumus, valde tās pieņem ar trīs ceturtdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

3.   Valde pieņem tādus grozījumus vai izmaiņas esošajās darba vienošanās, kam ir ierobežots tvērums un kas nemaina darba vienošanos vispārējo tvērumu un mērķi, vai tehniskas darba vienošanās ar citām tehniskām struktūrām, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegtajiem projektiem un pēc tam, kad tā ir informējusi Komisiju.

4.   Aģentūra savā tīmekļa vietnē publicē darba vienošanās, kas noslēgtas, ievērojot šo pantu.

54. pants

Sadarbība ar trešām valstīm

1.   Aģentūra ir atvērta to trešo valstu dalībai tās darbā, kuras minētajā nolūkā ar Savienību noslēgušas attiecīgus nolīgumus.

2.   Saskaņā ar 1. punktā minēto nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem tiek izstrādāta vienošanās, kurā jo īpaši noteikts, kā pēc būtības, kādā apjomā un kādā veidā attiecīgās trešās valstis piedalās aģentūras darbā, tostarp noteikumi par dalību aģentūras iniciatīvās, par finanšu iemaksām un personālu.

Attiecībā uz personāla jautājumiem darba vienošanās, kā minēts pirmajā daļā, visos gadījumos ir saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.

55. pants

Sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām

1.   Aģentūra uztur sadarbību ar attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas valsts, Savienības vai starptautiskā līmenī darbojas jomās, uz kurām attiecas šī regula, lai, iesaistot minētās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, nodrošinātu apspriešanos, informācijas apmaiņu un zināšanu apkopošanu. Minētajā nolūkā aģentūra izraugās vienotu kontaktpunktu, kas darbojas izpilddirektora pakļautībā un nodrošina regulāru informācijas sniegšanu pilsoniskās sabiedrības organizācijām par aģentūras darbībām, tostarp, izveidojot īpašu tīmekļa vietni vai izmantojot citus attiecīgus līdzekļus. Aģentūra ļauj pilsoniskās sabiedrības organizācijām iesniegt datus un informāciju, kas attiecas uz tās darbībām.

2.   Izskatot konkrētus jautājumus, aģentūra attiecīgā gadījumā veic īpašu apmaiņu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kurām ir attiecīga kvalifikācija un pieredze attiecīgajā jautājumā.

3.   Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas minētas 1. un 2. punktā, reģistrē Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2021. gada 20. maija Iestāžu nolīgumu par obligātu pārredzamības reģistru (35). Aģentūra publisko minēto pilsoniskās sabiedrības organizāciju sarakstu.

56. pants

Mītnes nolīgums un darbības nosacījumi

1.   Nepieciešamo kārtību attiecībā uz aģentūrai paredzēto atrašanās vietu dalībvalstī, kurā ir aģentūras mītne, un telpām, kuras nodrošina minētā dalībvalsts, un īpašos noteikumus, kas minētajā dalībvalstī piemērojami valdes locekļiem, aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka aģentūras un minētās dalībvalsts mītnes nolīgumā.

2.   Dalībvalsts, kurā ir aģentūras mītne, nodrošina vislabākos iespējamos apstākļus aģentūras netraucētai un efektīvai darbībai, tostarp eiropeiski ievirzītu daudzvalodu izglītību un piemērotus transporta savienojumus.

57. pants

Tiesību pārņemšana

1.   Ar šo regulu izveidotā aģentūra uzņemas juridisko pēctecību attiecībā uz visiem EMCDDA noslēgtajiem līgumiem, uzņemtajām saistībām un iegādātajiem īpašumiem.

2.   Šī regula neskar to nolīgumu un vienošanos juridisko spēku, kurus EMCDDA noslēdzis pirms 2024. gada 2. jūlija.

58. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz valdi

1.   EMCDDA valde turpina savu darbu un darbību, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1920/2006 un atbilstīgi tai pieņemtajiem noteikumiem, kamēr tiek iecelti visi valdes pārstāvji saskaņā ar šīs regulas 23. pantu.

2.   Līdz 2024. gada 1. aprīlim dalībvalstis dara Komisijai zināmus to personu vārdus, kuras tās ir iecēlušas par valdes locekļiem un to aizstājējiem saskaņā ar 23. pantam.

3.   Valde, kas izveidota saskaņā ar 23. pantu, rīko pirmo sanāksmi līdz 2024. gada 3. augustam. Šajā gadījumā valde var pieņemt savu reglamentu.

59. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz izpilddirektoru

1.   EMCDDA direktoram, kas iecelts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1920/2006 11. pantu, uz atlikušo pilnvaru laiku uztic izpilddirektora pienākumus, kā paredzēts šīs regulas 30. pantā. Pārējie viņa līguma nosacījumi paliek nemainīgi.

Ja EMCDDA direktora pilnvaru termiņš beidzas laikā starp 2023. gada 1. jūliju un 2024. gada 2. jūliju un ja minētais termiņš jau nav pagarināts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1920/2006, to automātiski pagarina līdz 2025. gada 3. jūlijam.

2.   Ja direktors, kas iecelts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1920/2006 11. pantu, nevēlas vai nespēj rīkoties saskaņā ar šā panta 1. punktu, valde atbilstīgi 23. pantam norīko pagaidu izpilddirektoru, kurš pilda izpilddirektoram noteiktos pienākumus laikposmā, kas nepārsniedz 18 mēnešus, kamēr notiek 29. panta 2. punktā paredzētā izpilddirektora iecelšana amatā.

60. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz valstu kontaktpunktiem

Līdz 2024. gada 1. jūnijam valdes locekļi paziņo aģentūrai to iestāžu nosaukumu, kuras saskaņā ar 33. panta 1. punktu ir izraudzītas par valstu kontaktpunktiem, un valsts kontaktpunktu vadītāju vārdus. Šajā nolūkā valdes locekļi var nosūtīt e-pastu, ar kuru apstiprina pašreizējo stāvokli.

61. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz budžetu

Izpildes apstiprinājuma procedūru attiecībā uz budžetiem, kas apstiprināti uz Regulas (EK) Nr. 1920/2006 14. panta pamata, veic saskaņā ar šīs regulas 15. pantā izklāstītajiem noteikumiem.

62. pants

Regulas (EK) Nr. 1920/2006 atcelšana

1.   Regula (EK) Nr. 1920/2006 tiek atcelta no 2024. gada 2. jūlija. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu pielikumā.

2.   Iekšējie noteikumi un pasākumi, ko valde pieņēmusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1920/2006, pēc 2024. gada 2. jūlija paliek spēkā, ja vien, piemērojot šo regulu, valde nelemj citādi.

63. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2024. gada 2. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 27. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV C 323, 26.8.2022., 88. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 13. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 27. jūnija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Regula (EEK) Nr. 302/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1920/2006 (2006. gada 12. decembris) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

7

OLAF

(8)  
  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

8

(9)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

9

(10)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

10

(11)  Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 273/2004 (2004. gada 11. februāris) par narkotisko vielu prekursoriem (OV L 47, 18.2.2004., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (EK) Nr. 111/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Savienību un trešām valstīm (OV L 22, 26.1.2005., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1727 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2002/187/TI (OV L 295, 21.11.2018., 138. lpp.).

14

Eurojust

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2219 (2015. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI (OV L 319, 4.12.2015., 1. lpp.).

16

CEPOL

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 851/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/127 (2019. gada 16. janvāris), ar ko izveido Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75 (OV L 30, 31.1.2019., 74. lpp.).

19

Eurofound

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/20/EK (2001. gada 4. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 121, 1.5.2001., 34. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

23

REACH

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2371 (2022. gada 23. novembris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (OV L 314, 6.12.2022., 26. lpp.).

25

(26)  Komisijas Lēmums (2021. gada 16. septembris), ar ko izveido Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādi, 2021/C 393 I/02 (OV C 393 I, 29.9.2021., 3. lpp.).

26

(27)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

27

(28)  Komisijas Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

28

OLAF

(29)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

29

EPPO

(30)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (OV L 122, 10.5.2019., 1. lpp.).

30

Euratom

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

31

(32)  Padomes Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

33

(34)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

34

(35)  
  OV L 207, 11.6.2021., 1. lpp.

35

---

PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1920/2006 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. pants |
| 8. pants | 2. pants |
| — | 3. pants |
| 1. panta 2. punkts | 4. pants |
| 2. pants | 5. pants |
| 1. panta 3. un 5. punkts, 2. panta a), b) un c) punkts | 6. pants |
| I pielikums | 7. pants |
| 5.a–5.d pants | 8.–11. pants |
| — | 12. pants |
| — | 13. pants |
| — | 14. pants |
| — | 15. pants |
| — | 16. pants |
| — | 17. pants |
| — | 18. pants |
| — | 19. pants |
| 2. panta d) punkts | 20. pants |
| — | 21. pants |
| — | 22. pants |
| 9. panta 1. punkts | 23. pants |
| — | 24. pants |
| 9. panta 2. punkts | 25. pants |
| 9. panta 3. punkts | 26. pants |
| 9. panta 1. punkta trešā daļa | 27. pants |
| 10. pants | 28. pants |
| 11. pants | 29. un 30. pants |
| 13. pants | 31. pants |
| 5. panta 1. punkts | 32. pants |
| 5. panta 3. punkts | 33. pants |
| 5. panta 2. punkts | 34. pants |
| — | 35. pants |
| 9. panta 4., 5. un 6. punkts | 36. pants |
| 14. panta 1. līdz 4. punkts | 37. pants |
| — | 38. pants |
| 14. panta 5. līdz 9. punkts | 39. pants |
| 15. panta 1. punkts | 40. pants |
| 15. panta 2. līdz 9. punkts | 41. pants |
| — | 42. pants |
| 18. pants | 43. pants |
| 18. panta piektā daļa | 44. pants |
| 17. pants | 45. pants |
| — | 46. pants |
| 6. un 7. pants | 47. pants |
| 16. pants | 48. pants |
| — | 49. pants |
| 19. pants | 50. pants |
| 23. pants | 51. pants |
| — | 52. pants |
| 20. pants | 53. pants |
| 21. pants | 54. pants |
| — | 55. pants |
| — | 56. pants |
| — | 57. pants |
| — | 58. pants |
| — | 59. pants |
| — | 60. pants |
| — | 61. pants |
| 24. pants | 62. pants |
| 25. pants | 63. pants |

Regula (EK) Nr. 1920/2006

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. pants

8. pants

2. pants

—

3. pants

1. panta 2. punkts

4. pants

2. pants

5. pants

1. panta 3. un 5. punkts, 2. panta a), b) un c) punkts

6. pants

I pielikums

7. pants

5.a–5.d pants

8.–11. pants

—

12. pants

—

13. pants

—

14. pants

—

15. pants

—

16. pants

—

17. pants

—

18. pants

—

19. pants

2. panta d) punkts

20. pants

—

21. pants

—

22. pants

9. panta 1. punkts

23. pants

—

24. pants

9. panta 2. punkts

25. pants

9. panta 3. punkts

26. pants

9. panta 1. punkta trešā daļa

27. pants

10. pants

28. pants

11. pants

29. un 30. pants

13. pants

31. pants

5. panta 1. punkts

32. pants

5. panta 3. punkts

33. pants

5. panta 2. punkts

34. pants

—

35. pants

9. panta 4., 5. un 6. punkts

36. pants

14. panta 1. līdz 4. punkts

37. pants

—

38. pants

14. panta 5. līdz 9. punkts

39. pants

15. panta 1. punkts

40. pants

15. panta 2. līdz 9. punkts

41. pants

—

42. pants

18. pants

43. pants

18. panta piektā daļa

44. pants

17. pants

45. pants

—

46. pants

6. un 7. pants

47. pants

16. pants

48. pants

—

49. pants

19. pants

50. pants

23. pants

51. pants

—

52. pants

20. pants

53. pants

21. pants

54. pants

—

55. pants

—

56. pants

—

57. pants

—

58. pants

—

59. pants

—

60. pants

—

61. pants

24. pants

62. pants

25. pants

63. pants

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/48

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1323

(2023. gada 27. jūnijs)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2018. gada 22. maijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Jaunzēlandi. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2018. gada 22. maijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Jaunzēlandi.

| (2) | 2022. gada 30. jūnijā sarunas par Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi (“nolīgums”) tika sekmīgi pabeigtas. |
| --- | --- |

(2)

2022. gada 30. jūnijā sarunas par Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi (“nolīgums”) tika sekmīgi pabeigtas.

| (3) | Nolīgums būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi (“nolīgums”), ar noteikumu, ka tas tiks noslēgts (1).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2023. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

1

---

REGULAS

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/50

---

PADOMES REGULA (ES) 2023/1324

(2023. gada 29. jūnijs),

kas groza Regulu (ES) 2022/109, ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un Regulu (ES) 2023/194, ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko nosaka šādas zvejas iespējas 2023. un 2024. gadam konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (ES) 2023/194 (1) nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras 2023. gadā piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un pasākumi, kas funkcionāli saistīti ar Regulā (ES) 2023/194 noteiktajām KPN, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā zinātnisko ieteikumu publicēšanu, kā arī ar trešām valstīm noturēto apspriežu iznākumu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (ES) 2023/194 (1) nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras 2023. gadā piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un pasākumi, kas funkcionāli saistīti ar Regulā (ES) 2023/194 noteiktajām KPN, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā zinātnisko ieteikumu publicēšanu, kā arī ar trešām valstīm noturēto apspriežu iznākumu.

| (2) | Regula (ES) 2023/194 anšova (Engraulis encrasicolus) KPN Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1. zonā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam nosaka nulles apjomā, kamēr ICES nav publicējusi zinātnisko ieteikumu par šo krājumu minētajam laikposmam. Lai zveju varētu turpināt, līdz minētā krājuma galīgā KPN ir noteikta, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, būtu jānosaka provizoriska KPN 4 564 tonnu apmērā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. septembrim. Minētais apjoms atbilst nozvejām no minētā krājuma 2022. gada trešajā ceturksnī. |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) 2023/194 anšova (Engraulis encrasicolus) KPN Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1. zonā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam nosaka nulles apjomā, kamēr ICES nav publicējusi zinātnisko ieteikumu par šo krājumu minētajam laikposmam. Lai zveju varētu turpināt, līdz minētā krājuma galīgā KPN ir noteikta, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, būtu jānosaka provizoriska KPN 4 564 tonnu apmērā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. septembrim. Minētais apjoms atbilst nozvejām no minētā krājuma 2022. gada trešajā ceturksnī.

| (3) | Savienība, Apvienotā Karaliste un Norvēģija 2023. gada 12. maijā apspriedās par brētliņas (Sprattus sprattus) zvejas iespēju apjomu ICES 4. apakšapgabalā un 3.a rajonā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam, kā arī par brētliņas KPN apjomu minētajā laikposmā Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un 2.a rajonā un Savienības un Norvēģijas ūdeņos ICES 3.a rajonā. Minētās apspriedes tika rīkotas, pamatojoties uz Savienības nostāju, ko Padome apstiprināja 2023. gada 4. maijā. Tāpēc minētā KPN būtu jānosaka tādā apjomā, par ko panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju. |
| --- | --- |

(3)

Savienība, Apvienotā Karaliste un Norvēģija 2023. gada 12. maijā apspriedās par brētliņas (Sprattus sprattus) zvejas iespēju apjomu ICES 4. apakšapgabalā un 3.a rajonā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam, kā arī par brētliņas KPN apjomu minētajā laikposmā Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un 2.a rajonā un Savienības un Norvēģijas ūdeņos ICES 3.a rajonā. Minētās apspriedes tika rīkotas, pamatojoties uz Savienības nostāju, ko Padome apstiprināja 2023. gada 4. maijā. Tāpēc minētā KPN būtu jānosaka tādā apjomā, par ko panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju.

| (4) | Savienība un Apvienotā Karaliste 2023. gada 4. maijā apspriedās par brētliņas KPN apjomu Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 7.d un 7.e rajonā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam. Minētās apspriedes tika rīkotas, ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma (2) 498. panta 2., 4. un 6. punktu un pamatojoties uz Savienības nostāju, ko Padome apstiprināja 2023. gada 27. aprīlī. Minēto apspriežu rezultāti tika dokumentēti rakstiskā protokolā. Tāpēc minētā KPN būtu jānosaka tādā apjomā, par kādu panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(4)

Savienība un Apvienotā Karaliste 2023. gada 4. maijā apspriedās par brētliņas KPN apjomu Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 7.d un 7.e rajonā laikposmam no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam. Minētās apspriedes tika rīkotas, ievērojot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma (2) 498. panta 2., 4. un 6. punktu un pamatojoties uz Savienības nostāju, ko Padome apstiprināja 2023. gada 27. aprīlī. Minēto apspriežu rezultāti tika dokumentēti rakstiskā protokolā. Tāpēc minētā KPN būtu jānosaka tādā apjomā, par kādu panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti.

| (5) | Ņemot vērā to, ka attiecībā uz vairākiem krājumiem to vai nu to biomasa ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (“Blim”) vai ICES nenosaka saglabāšanas references rādītājus, bet iesaka nulles apjoma nozveju vai specializētās zvejniecības apturēšanu, 2023. gadā būtu jāaizliedz ikgadējā elastība, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (3) 3. un 4. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka attiecībā uz vairākiem krājumiem to vai nu to biomasa ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (“Blim”) vai ICES nenosaka saglabāšanas references rādītājus, bet iesaka nulles apjoma nozveju vai specializētās zvejniecības apturēšanu, 2023. gadā būtu jāaizliedz ikgadējā elastība, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (3) 3. un 4. pantu.

| (6) | Vairāku nosacījumu kodi attiecībā uz Norvēģijas kvotām saskaņā ar KPN, kas iekļauti Regulas (ES) 2023/194 IA pielikuma B daļā, ar ko nosaka, kuros apgabalos Norvēģija drīkst zvejot tai pieejamos daudzumus, ir iztrūkstoši vai ir nepareizi. Tādēļ minētās regulas IA pielikums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Vairāku nosacījumu kodi attiecībā uz Norvēģijas kvotām saskaņā ar KPN, kas iekļauti Regulas (ES) 2023/194 IA pielikuma B daļā, ar ko nosaka, kuros apgabalos Norvēģija drīkst zvejot tai pieejamos daudzumus, ir iztrūkstoši vai ir nepareizi. Tādēļ minētās regulas IA pielikums būtu jāgroza.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/2056 (4) 15. un 17. pants aizliedz paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt zvejas kuģī vai izkraut visu okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) vai zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) vai to daļas apgabalā, uz kuru attiecas Konvencija par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (WCPFC). Lai izvairītos no noteikumu pārklāšanās par vienu un to pašu jautājumu, ir lietderīgi svītrot Regulas (ES) 2023/194 45. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/2056 (4) 15. un 17. pants aizliedz paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt zvejas kuģī vai izkraut visu okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) vai zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) vai to daļas apgabalā, uz kuru attiecas Konvencija par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (WCPFC). Lai izvairītos no noteikumu pārklāšanās par vienu un to pašu jautājumu, ir lietderīgi svītrot Regulas (ES) 2023/194 45. pantu.

| (8) | Saskaņā ar vairākiem Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumiem Savienība var pēc pieprasījuma pārnest procentuālo daļu no tās neizmantotās krājumu kvotas ICCAT konvencijas apgabalā no priekšpēdējā vai no iepriekšējā gada uz attiecīgu gadu saskaņā ar ICCAT paredzētajiem noteikumiem par katru ICCAT krājumu. Padomes Regula (ES) 2022/109 (5) un Regula (ES) 2023/194 nosaka Savienības kvotas ICCAT krājumiem attiecīgi 2022. un 2023. gadam saskaņā ar iepriekšējā gada ICCAT gadskārtējo sanāksmju iznākumu, kurā attiecīgā gadījumā ir ņemta vērā neizmantoto Savienības kvotu pārnešana. Nevajadzētu būt iespējai minētos pārnesumus apvienot ar kvotu pārcelšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu, un tāpēc būtu jāaizliedz šādu pārvietojumu izmantošana minētajā laikposmā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar vairākiem Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumiem Savienība var pēc pieprasījuma pārnest procentuālo daļu no tās neizmantotās krājumu kvotas ICCAT konvencijas apgabalā no priekšpēdējā vai no iepriekšējā gada uz attiecīgu gadu saskaņā ar ICCAT paredzētajiem noteikumiem par katru ICCAT krājumu. Padomes Regula (ES) 2022/109 (5) un Regula (ES) 2023/194 nosaka Savienības kvotas ICCAT krājumiem attiecīgi 2022. un 2023. gadam saskaņā ar iepriekšējā gada ICCAT gadskārtējo sanāksmju iznākumu, kurā attiecīgā gadījumā ir ņemta vērā neizmantoto Savienības kvotu pārnešana. Nevajadzētu būt iespējai minētos pārnesumus apvienot ar kvotu pārcelšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu, un tāpēc būtu jāaizliedz šādu pārvietojumu izmantošana minētajā laikposmā.

| (9) | Piecas dalībvalstis Komisijai pārsūtīja izmaiņas savā audzēšanas pārvaldības plānā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (6) 6. panta 3. punktu. Pamatojoties uz minētajām izmaiņām, Komisija grozīto Savienības audzēšanas pārvaldības plānu 2023. gadam ICCAT sekretariātam nosūtīja 2023. gada 9. maijā, un ICCAT minētās izmaiņas minētajā Savienības plānā publicēja 2023. gada 11. maijā. Tādēļ Savienības maksimālā audzēšanas ielaide un kapacitāte būtu jāgroza atbilstīgi minētajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(9)

Piecas dalībvalstis Komisijai pārsūtīja izmaiņas savā audzēšanas pārvaldības plānā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (6) 6. panta 3. punktu. Pamatojoties uz minētajām izmaiņām, Komisija grozīto Savienības audzēšanas pārvaldības plānu 2023. gadam ICCAT sekretariātam nosūtīja 2023. gada 9. maijā, un ICCAT minētās izmaiņas minētajā Savienības plānā publicēja 2023. gada 11. maijā. Tādēļ Savienības maksimālā audzēšanas ielaide un kapacitāte būtu jāgroza atbilstīgi minētajām izmaiņām.

| (10) | Tādēļ Regula (ES) 2023/194 un (ES) 2022/109 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Regula (ES) 2023/194 un (ES) 2022/109 būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Lai zveju varētu turpināt 2023. gada 1. jūlijā un pēc tam, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(11)

Lai zveju varētu turpināt 2023. gada 1. jūlijā un pēc tam, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties.

| (12) | Šīs regulas noteikumi, kas groza dažus Regulas (ES) 2023/194 noteikumus, būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra atbilstīgi minēto grozīto noteikumu piemērošanas laikposmam. Šīs regulas noteikumi par anšovu un brētliņas zvejas iespējām un Regulas (ES) 2023/194 45. panta svītrošanu būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. jūlija. Šīs regulas noteikumi par ICCAT un noteikumi, kas groza dažus Regulas (ES) 2022/109 noteikumus, būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra atbilstīgi minēto grozīto noteikumu piemērošanas laikposmam. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo vai nu minētie grozījumi palielina attiecīgās zvejas iespējas, vai arī attiecīgie daudzumi vēl nav pārcelti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam, |
| --- | --- |

(12)

Šīs regulas noteikumi, kas groza dažus Regulas (ES) 2023/194 noteikumus, būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra atbilstīgi minēto grozīto noteikumu piemērošanas laikposmam. Šīs regulas noteikumi par anšovu un brētliņas zvejas iespējām un Regulas (ES) 2023/194 45. panta svītrošanu būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. jūlija. Šīs regulas noteikumi par ICCAT un noteikumi, kas groza dažus Regulas (ES) 2022/109 noteikumus, būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra atbilstīgi minēto grozīto noteikumu piemērošanas laikposmam. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo vai nu minētie grozījumi palielina attiecīgās zvejas iespējas, vai arī attiecīgie daudzumi vēl nav pārcelti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (ES) 2023/194

Regulu (ES) 2023/194 groza šādi:

| a) | regulas 45. pantu svītro; |
| --- | --- |

a)

regulas 45. pantu svītro;

| b) | regulas IA un ID pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

b)

regulas IA un ID pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| c) | regulas VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

c)

regulas VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Grozījums Regulā (ES) 2022/109

Regulas (ES) 2022/109 ID pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2023. gada 1. janvāra. Tomēr:

| a) | regulas 2. pantu piemēro no 2022. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

a)

regulas 2. pantu piemēro no 2022. gada 1. janvāra;

| b) | regulas 1. panta a) punktu piemēro no 2023. gada 1. jūlija; |
| --- | --- |

b)

regulas 1. panta a) punktu piemēro no 2023. gada 1. jūlija;

| c) | regulas I pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

c)

regulas I pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2023/194 (2023. gada 30. janvāris), ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko šādas zvejas iespējas uz 2023. un 2024. gadu nosaka konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (OV L 28, 31.1.2023., 1. lpp.).

1

(2)  Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2056 (2022. gada 19. oktobris), ar ko nosaka Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas apgabalā piemērojamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (OV L 276, 26.10.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2022/109 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 21, 31.1.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2023/194 pielikumus groza šādi:

| 1) | regulas IA pielikumā:






  a) | pielikuma A daļā tabulu par anšovu (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2 183 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | 2 381 | (1) |
| Savienība | 4 564 | (1) |
| | | |
| KPN | 4 564 | (1) |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. septembrim.”; |

1)

regulas IA pielikumā:

a)

pielikuma A daļā tabulu par anšovu (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

2 183

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

2 381

(1)

Savienība

4 564

(1)

KPN

4 564

(1)

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. septembrim.”;

| b) | pielikuma B daļā tabulas par turpmāk uzskaitītajiem krājumiem aizstāj ar šādām:






  i) | tabulu par brētliņu un saistītajām piezvejas sugām (Sprattus sprattus) ICES 3.a rajonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | 3.a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 17 608 | (1)(2)(3) | Analītiska KPN |
| Vācija | 37 | (1)(2)(3) |
| Zviedrija | 6 662 | (1)(2)(3) |
| Savienība | 24 307 | (1)(2)(3) |
| | | |
| KPN | 26 278 | (2) |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt merlanga un pikšas piezvejas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, kuras kvotā ieskaita, ievērojot šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam. |
| (3) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai un Apvienotajai Karalistei.”; |

b)

pielikuma B daļā tabulas par turpmāk uzskaitītajiem krājumiem aizstāj ar šādām:

i)

tabulu par brētliņu un saistītajām piezvejas sugām (Sprattus sprattus) ICES 3.a rajonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

3.a

(SPR/03A.)

Dānija

17 608

(1)(2)(3)

Analītiska KPN

Vācija

37

(1)(2)(3)

Zviedrija

6 662

(1)(2)(3)

Savienība

24 307

(1)(2)(3)

KPN

26 278

(2)

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt merlanga un pikšas piezvejas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, kuras kvotā ieskaita, ievērojot šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam.

(3)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai un Apvienotajai Karalistei.”;

| ii) | tabulu par brētliņu un saistītajām piezvejas sugām (Sprattus sprattus) Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a zonā aizstāj ar šādu:










  “Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 221 | (1)(2) | Analītiska KPN |
| Dānija | | 96 624 | (1)(2) |
| Vācija | | 1 221 | (1)(2) |
| Francija | | 1 221 | (1)(2) |
| Nīderlande | | 1 221 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 1 330 | (1)(2)(3) |
| Savienība | | 102 838 | (1)(2) |
| Norvēģija | | 10 000 | (1) |
| Fēru Salas | | 0 | (1)(4) |
| Apvienotā Karaliste | | 4 482 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 117 320 | (1) |
| (1) | Kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam. |
| (2) | Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga piezvejas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (3) | Ieskaitot tūbītes. |
| (4) | Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.”; |

ii)

tabulu par brētliņu un saistītajām piezvejas sugām (Sprattus sprattus) Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

1 221

(1)(2)

Analītiska KPN

Dānija

96 624

(1)(2)

Vācija

1 221

(1)(2)

Francija

1 221

(1)(2)

Nīderlande

1 221

(1)(2)

Zviedrija

1 330

(1)(2)(3)

Savienība

102 838

(1)(2)

Norvēģija

10 000

(1)

Fēru Salas

0

(1)(4)

Apvienotā Karaliste

4 482

(1)

KPN

117 320

(1)

(1)

Kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam.

(2)

Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga piezvejas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(3)

Ieskaitot tūbītes.

(4)

Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.”;

| iii) | tabulu par brētliņas (Sprattus sprattus) zvejas iespējām ICES 7.d un 7.e rajonā aizstāj ar šādu:










  “Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | 7.d un 7.e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 5 | (1) | Analītiska KPN |
| Dānija | | 341 | (1) |
| Vācija | | 5 | (1) |
| Francija | | 73 | (1) |
| Nīderlande | | 73 | (1) |
| Savienība | | 497 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 1 940 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 2 437 | (1) |
| (1) | Kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam.”; |

iii)

tabulu par brētliņas (Sprattus sprattus) zvejas iespējām ICES 7.d un 7.e rajonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

7.d un 7.e

(SPR/7DE.)

Beļģija

5

(1)

Analītiska KPN

Dānija

341

(1)

Vācija

5

(1)

Francija

73

(1)

Nīderlande

73

(1)

Savienība

497

(1)

Apvienotā Karaliste

1 940

(1)

KPN

2 437

(1)

(1)

Kvotu drīkst apgūt tikai no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam.”;

| c) | pielikuma B un F daļā tabulās, kas attiecas uz i) siļķi (Clupea harengus) ICES 7.a rajonā uz dienvidiem no 52° 30′ ziemeļu platuma; 7.g, 7.h, 7.j un 7.k; ii) merlangu (Merlangius merlangus) ICES 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k rajonā; iii) zilo jūraslīdaku (Molva dypterygia) starptautiskajos ūdeņos ICES 12. apakšapgabalā; iv) zilo jūraslīdaku Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos ICES 2. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā; v) zilo jūraslīdaku Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; vi) ziemeļu garneli (Pandalus borealis) Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a zonā; un vii) un sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo) 6., 7. un 8. apakšapgabalā, iekļauj šādu tekstu:

  “Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”; |
| --- | --- |

c)

pielikuma B un F daļā tabulās, kas attiecas uz i) siļķi (Clupea harengus) ICES 7.a rajonā uz dienvidiem no 52° 30′ ziemeļu platuma; 7.g, 7.h, 7.j un 7.k; ii) merlangu (Merlangius merlangus) ICES 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k rajonā; iii) zilo jūraslīdaku (Molva dypterygia) starptautiskajos ūdeņos ICES 12. apakšapgabalā; iv) zilo jūraslīdaku Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos ICES 2. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā; v) zilo jūraslīdaku Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; vi) ziemeļu garneli (Pandalus borealis) Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā un Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a zonā; un vii) un sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo) 6., 7. un 8. apakšapgabalā, iekļauj šādu tekstu:

“Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”;

| d) | pielikuma B daļā:






  i) | tabulas, kas attiecas uz siļķi (Clupea harengus) Savienības, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā uz ziemeļiem no 53°30' ziemeļu platuma, 2. zemsvītras piezīmē kodu aizstāj ar šādu:

  “HER/*04B-C”; |
| --- | --- | --- |

d)

pielikuma B daļā:

i)

tabulas, kas attiecas uz siļķi (Clupea harengus) Savienības, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā uz ziemeļiem no 53°30' ziemeļu platuma, 2. zemsvītras piezīmē kodu aizstāj ar šādu:

“HER/*04B-C”;

| ii) | tabulas, kas attiecas uz mencu (Gadus morhua) ICES 4. apakšapgabalā; Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 3.a rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, 2. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

  “(COD/*3AX4-EU)”; |
| --- | --- |

ii)

tabulas, kas attiecas uz mencu (Gadus morhua) ICES 4. apakšapgabalā; Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 3.a rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, 2. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

“(COD/*3AX4-EU)”;

| iii) | tabulas, kas attiecas uz pikšu (Melanogrammus aeglefinus) ICES 4. apakšapgabalā, Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 2. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

  “(HAD/*04-EU)”; |
| --- | --- |

iii)

tabulas, kas attiecas uz pikšu (Melanogrammus aeglefinus) ICES 4. apakšapgabalā, Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 2. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

“(HAD/*04-EU)”;

| iv) | tabulas, kas attiecas uz merlangu (Merlangius merlangus) ICES 4. apakšapgabalā, Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 1. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

  “(WHG/*04-EU)”; |
| --- | --- |

iv)

tabulas, kas attiecas uz merlangu (Merlangius merlangus) ICES 4. apakšapgabalā, Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 1. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

“(WHG/*04-EU)”;

| v) | tabulas, kas attiecas uz putasu (Micromesistius poutassou) Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskos ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā, 4. zemsvītras piezīmē svītro “2.a” un teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

  “(WHB/*46AB7-EU)”; |
| --- | --- |

v)

tabulas, kas attiecas uz putasu (Micromesistius poutassou) Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskos ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā, 4. zemsvītras piezīmē svītro “2.a” un teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

“(WHB/*46AB7-EU)”;

| vi) | tabulas, kas attiecas uz putasu (Micromesistius poutassou) Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskos ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā, 5. zemsvītras piezīmē svītro “2.a” un pēc “12°W” iekļauj šādu kodu:

  “(WHB/*46AB7)”; |
| --- | --- |

vi)

tabulas, kas attiecas uz putasu (Micromesistius poutassou) Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskos ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā, 5. zemsvītras piezīmē svītro “2.a” un pēc “12°W” iekļauj šādu kodu:

“(WHB/*46AB7)”;

| vii) | tabulas, kas attiecas uz jūras zeltpleksti (Pleuronectes platessa) ICES 4. apakšapgabalā, Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 3.a rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, 1. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

  “(PLE/*3AX4-EU)”; |
| --- | --- |

vii)

tabulas, kas attiecas uz jūras zeltpleksti (Pleuronectes platessa) ICES 4. apakšapgabalā, Apvienotās Karalistes ūdeņos ICES 2.a rajonā, 3.a rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, 1. zemsvītras piezīmes pirmā teikuma beigās iekļauj šādu kodu:

“(PLE/*3AX4-EU)”;

| 2) | ID pielikumā tabulās, kas attiecas uz: i) garspuru tunzivi (ziemeļu krājums) (Thunnus alalunga) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma; ii) garspuru tunzivi (dienvidu krājums) Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma; iii) lielacu tunzivi (Thunnus obesus) Atlantijas okeānā; iv) zobenzivi (Xiphias gladius) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma; un v) zobenzivi Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma iekļauj šādu tekstu:

  “Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.” |
| --- | --- |

2)

ID pielikumā tabulās, kas attiecas uz: i) garspuru tunzivi (ziemeļu krājums) (Thunnus alalunga) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma; ii) garspuru tunzivi (dienvidu krājums) Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma; iii) lielacu tunzivi (Thunnus obesus) Atlantijas okeānā; iv) zobenzivi (Xiphias gladius) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma; un v) zobenzivi Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma iekļauj šādu tekstu:

“Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2023/194 VI pielikuma 6. punktu aizstāj ar šādu:

| “6. | Katras dalībvalsts maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālais ielaides apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

  A tabula








  Maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- | --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Grieķija | 2 | 2 100,00 |
| Spānija | 4 | 11 852,00 |
| Horvātija | 4 | 7 880,00 |
| Itālija | 2 | 9 370,00 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Malta | 6 | 16 579,65 |
| Portugāle | 2 | 500,00 |

“6.

Katras dalībvalsts maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālais ielaides apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

A tabula

Maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Grieķija

2

2 100,00

Spānija

4

11 852,00

Horvātija

4

7 880,00

Itālija

2

9 370,00

Kipra

0

0

Malta

6

16 579,65

Portugāle

2

500,00

B tabula

| Savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālā ielaide (tonnās) |
| --- |
| Grieķija | 649,00 |
| Spānija | 8 237,93 |
| Horvātija | 2 947,00 |
| Itālija | 1 100,00 |
| Kipra | 0 |
| Malta | 11 842,61 |
| Portugāle | 350,00 ”. |

Savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālā ielaide (tonnās)

Grieķija

649,00

Spānija

8 237,93

Horvātija

2 947,00

Itālija

1 100,00

Kipra

0

Malta

11 842,61

Portugāle

350,00 ”.

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) 2022/109 ID pielikuma tabulās, kas attiecas uz: i) garspuru tunzivi (ziemeļu krājums) (Thunnus alalunga) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma; ii) garspuru tunzivi (dienvidu krājums) Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma; iii) lielacu tunzivi (Thunnus obesus) Atlantijas okeānā; iv) zobenzivi (Xiphias gladius) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma; un v) zobenzivi Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma iekļauj šādu tekstu:

“Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1325

(2023. gada 23. jūnijs),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Extremadura” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Extremadura”, kuru Spānija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Extremadura”, kuru Spānija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu.

| (2) | Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījumi būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījumi būtu jāapstiprina.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētie specifikācijas grozījumi attiecībā uz nosaukumu “Extremadura” (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 23. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV C 40, 2.2.2023., 8. lpp.

2

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1326

(2023. gada 23. jūnijs),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Balaton/Balatoni” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Balaton/Balatoni”, kuru Ungārija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Balaton/Balatoni”, kuru Ungārija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu.

| (2) | Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījumi būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījumi būtu jāapstiprina.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Balaton/Balatoni” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 23. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV C 114, 29.3.2023., 12. lpp.

2

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1327

(2023. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaukumam “Canelli” (ACVN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi Itālijas iesniegto pieteikumu reģistrēt nosaukumu “Canelli” un ir to publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi Itālijas iesniegto pieteikumu reģistrēt nosaukumu “Canelli” un ir to publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums “Canelli” būtu jāaizsargā un jāieraksta tās pašas regulas 104. pantā minētajā reģistrā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums “Canelli” būtu jāaizsargā un jāieraksta tās pašas regulas 104. pantā minētajā reģistrā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo nosaukumam “Canelli” (ACVN) piešķir aizsardzību.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 23. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV C 43, 6.2.2023., 5. lpp.

2

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1328

(2023. gada 28. jūnijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm, un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 28. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (1995. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 243,3 | 17 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 14 10

Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

243,3

17

BR

---

(1)  Nomenklatūra noteikta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1470 (2020. gada 12. oktobris) par valstu un teritoriju nomenklatūru, kura izmantojama Eiropas statistikā par preču starptautisko tirdzniecību, un par ģeogrāfisko dalījumu, kas izmantojams citā uzņēmējdarbības statistikā (OV L 334, 13.10.2020., 2. lpp.).

1

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/66

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1329

(2023. gada 29. jūnijs),

ar ko attiecībā uz poliglicerīna poliricinolāta (E 476) lietošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu un attiecībā uz glicerīna (E 422), taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) un poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikācijām groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu un 14. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1331/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), un jo īpaši tās 7. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi.

| (2) | Komisijas Regula (ES) Nr. 231/2012 (3) nosaka Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikuma sarakstā norādīto pārtikas piedevu specifikācijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regula (ES) Nr. 231/2012 (3) nosaka Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikuma sarakstā norādīto pārtikas piedevu specifikācijas.

| (3) | Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstus un specifikācijas var atjaunināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(3)

Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstus un specifikācijas var atjaunināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc pieteikuma saņemšanas.

| (4) | Glicerīns (E 422), taukskābju poliglicerīna esteri (E 475) un poliglicerīna poliricinolāts (E 476) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumu ir atļautas vielas. |
| --- | --- |

(4)

Glicerīns (E 422), taukskābju poliglicerīna esteri (E 475) un poliglicerīna poliricinolāts (E 476) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumu ir atļautas vielas.

| (5) | 2017. gada 15. martā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza zinātnisku atzinumu par glicerīna (E 422) kā pārtikas piedevas atkārtotu izvērtēšanu (4), kurā secināts, ka nav vajadzības noteikt skaitlisku pieņemamo diennakts devu un ka saistībā ar paziņotajiem lietošanas veidiem pārtikas piedeva nerada bažas par kaitīgumu. Iestāde ieteica veikt dažus grozījumus Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajās E 422 specifikācijās un darīt pieejamu Iestādei plašāku informāciju par lietošanas veidiem un daudzumiem. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 15. martā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza zinātnisku atzinumu par glicerīna (E 422) kā pārtikas piedevas atkārtotu izvērtēšanu (4), kurā secināts, ka nav vajadzības noteikt skaitlisku pieņemamo diennakts devu un ka saistībā ar paziņotajiem lietošanas veidiem pārtikas piedeva nerada bažas par kaitīgumu. Iestāde ieteica veikt dažus grozījumus Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajās E 422 specifikācijās un darīt pieejamu Iestādei plašāku informāciju par lietošanas veidiem un daudzumiem.

| (6) | 2018. gada 23. novembrī Komisija izsludināja publisku uzaicinājumu iesniegt tehniskus datus par pārtikas piedevu glicerīnu (E 422), pievēršoties Iestādes konstatētajai vajadzībai iegūt datus. |
| --- | --- |

(6)

2018. gada 23. novembrī Komisija izsludināja publisku uzaicinājumu iesniegt tehniskus datus par pārtikas piedevu glicerīnu (E 422), pievēršoties Iestādes konstatētajai vajadzībai iegūt datus.

| (7) | Pēc tam, kad ieinteresētie uzņēmēji bija iesnieguši datus, Komisija lūdza Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu, lai apstiprinātu, ka ieinteresēto uzņēmēju sniegtie tehniskie dati pienācīgi pamato pārtikas piedevas glicerīna (E 422) specifikāciju grozījumus, kuri jāveic, lai specifikācijas atbilstu pašreizējiem standartiem, kā to ieteikusi Iestāde. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad ieinteresētie uzņēmēji bija iesnieguši datus, Komisija lūdza Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu, lai apstiprinātu, ka ieinteresēto uzņēmēju sniegtie tehniskie dati pienācīgi pamato pārtikas piedevas glicerīna (E 422) specifikāciju grozījumus, kuri jāveic, lai specifikācijas atbilstu pašreizējiem standartiem, kā to ieteikusi Iestāde.

| (8) | Savā 2022. gada 18. maija zinātniskajā atzinumā (5) Iestāde secināja, ka pašreizējās glicerīna (E 422) specifikācijas būtu jāpielāgo, konkrētāk, jāsamazina toksisko elementu (arsēna, svina, dzīvsudraba un kadmija) maksimālās robežvērtības, jāsvītro identifikācijas metode, kuras pamatā ir akroleīna veidošanās karsēšanas procesā, jāsvītro akroleīna klātbūtnes tests, jāiekļauj akroleīna maksimālā robežvērtība un jāgroza glicerīna (E 422) definīcija. |
| --- | --- |

(8)

Savā 2022. gada 18. maija zinātniskajā atzinumā (5) Iestāde secināja, ka pašreizējās glicerīna (E 422) specifikācijas būtu jāpielāgo, konkrētāk, jāsamazina toksisko elementu (arsēna, svina, dzīvsudraba un kadmija) maksimālās robežvērtības, jāsvītro identifikācijas metode, kuras pamatā ir akroleīna veidošanās karsēšanas procesā, jāsvītro akroleīna klātbūtnes tests, jāiekļauj akroleīna maksimālā robežvērtība un jāgroza glicerīna (E 422) definīcija.

| (9) | Tāpēc būtu lietderīgi grozīt glicerīna (E 422) specifikācijas. Pārtikas piedevas definīcija būtu jāgroza, lai tā ietveru tikai ražošanas procesus, par kuriem Iestāde ir novērtējusi datus. Pašreizējās toksisko elementu maksimālās robežvērtības būtu jāsamazina saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu, ņemot vērā līmeņus, kādi patlaban ir sasniedzami, ievērojot labu ražošanas praksi. Glicerīna identifikācijas metode, kuras pamatā ir akroleīna veidošanās karsēšanas procesā, būtu jāsvītro, ņemot vērā, ka glicerīna saturs E 422 ir jānosaka ar piemērotu analītisko metodi. Akroleīna klātbūtnes tests būtu jāsvītro, un saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu un ņemot vērā līmeni, kāds patlaban ir sasniedzams, ievērojot labu ražošanas praksi, būtu jāiekļauj skaitliska akroleīna maksimālā robežvērtība. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu lietderīgi grozīt glicerīna (E 422) specifikācijas. Pārtikas piedevas definīcija būtu jāgroza, lai tā ietveru tikai ražošanas procesus, par kuriem Iestāde ir novērtējusi datus. Pašreizējās toksisko elementu maksimālās robežvērtības būtu jāsamazina saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu, ņemot vērā līmeņus, kādi patlaban ir sasniedzami, ievērojot labu ražošanas praksi. Glicerīna identifikācijas metode, kuras pamatā ir akroleīna veidošanās karsēšanas procesā, būtu jāsvītro, ņemot vērā, ka glicerīna saturs E 422 ir jānosaka ar piemērotu analītisko metodi. Akroleīna klātbūtnes tests būtu jāsvītro, un saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu un ņemot vērā līmeni, kāds patlaban ir sasniedzams, ievērojot labu ražošanas praksi, būtu jāiekļauj skaitliska akroleīna maksimālā robežvērtība.

| (10) | Tā kā tūlītēju veselības apdraudējumu saistībā ar toksisko elementu un akroleīna klātbūtni Iestāde nav konstatējusi, ir lietderīgi pārejas periodā atļaut lietot pārtikas piedevu “glicerīns (E 422)”, kas likumīgi laista tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā tūlītēju veselības apdraudējumu saistībā ar toksisko elementu un akroleīna klātbūtni Iestāde nav konstatējusi, ir lietderīgi pārejas periodā atļaut lietot pārtikas piedevu “glicerīns (E 422)”, kas likumīgi laista tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (11) | Šo pašu iemeslu dēļ ir lietderīgi, ka pārtikas piedevu glicerīnu (E 422) saturošus pārtikas produktus, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, pārejas periodā var turpināt laist tirgū un atstāt tirgū līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam. |
| --- | --- |

(11)

Šo pašu iemeslu dēļ ir lietderīgi, ka pārtikas piedevu glicerīnu (E 422) saturošus pārtikas produktus, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, pārejas periodā var turpināt laist tirgū un atstāt tirgū līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

| (12) | 2017. gada 20. decembrī Iestāde sniedza zinātnisku atzinumu par taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) kā pārtikas piedevas atkārtotu izvērtēšanu (6), kurā secināts, ka nav vajadzības noteikt skaitlisku pieņemamo diennakts devu un ka saistībā ar paziņotajiem lietošanas veidiem un daudzumiem pārtikas piedeva nerada bažas par kaitīgumu. Iestāde ieteica veikt dažus grozījumus Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajās E 475 specifikācijās. |
| --- | --- |

(12)

2017. gada 20. decembrī Iestāde sniedza zinātnisku atzinumu par taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) kā pārtikas piedevas atkārtotu izvērtēšanu (6), kurā secināts, ka nav vajadzības noteikt skaitlisku pieņemamo diennakts devu un ka saistībā ar paziņotajiem lietošanas veidiem un daudzumiem pārtikas piedeva nerada bažas par kaitīgumu. Iestāde ieteica veikt dažus grozījumus Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajās E 475 specifikācijās.

| (13) | 2018. gada 23. novembrī Komisija izsludināja publisku uzaicinājumu iesniegt tehniskus datus par pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, pievēršoties Iestādes konstatētajai vajadzībai iegūt datus. |
| --- | --- |

(13)

2018. gada 23. novembrī Komisija izsludināja publisku uzaicinājumu iesniegt tehniskus datus par pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, pievēršoties Iestādes konstatētajai vajadzībai iegūt datus.

| (14) | Pēc tam, kad ieinteresētie uzņēmēji bija iesnieguši datus, Komisija lūdza Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu, lai apstiprinātu, ka ieinteresēto uzņēmēju sniegtie tehniskie dati pienācīgi pamato pārtikas piedevas “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)” specifikāciju grozījumus, kuri jāveic, lai specifikācijas atbilstu pašreizējiem standartiem, kā to ieteikusi Iestāde. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam, kad ieinteresētie uzņēmēji bija iesnieguši datus, Komisija lūdza Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu, lai apstiprinātu, ka ieinteresēto uzņēmēju sniegtie tehniskie dati pienācīgi pamato pārtikas piedevas “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)” specifikāciju grozījumus, kuri jāveic, lai specifikācijas atbilstu pašreizējiem standartiem, kā to ieteikusi Iestāde.

| (15) | Savā 2022. gada 1. aprīļa zinātniskajā atzinumā (7) Iestāde secināja, ka pašreizējās taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) specifikācijas būtu jāpielāgo, konkrētāk, jāsamazina toksisko elementu maksimālās robežvērtības, jāiekļauj maksimālās robežvērtības piemaisījumiem un sastāvdaļām, kas rada bažas par drošumu, un jāgroza taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) definīcija. |
| --- | --- |

(15)

Savā 2022. gada 1. aprīļa zinātniskajā atzinumā (7) Iestāde secināja, ka pašreizējās taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) specifikācijas būtu jāpielāgo, konkrētāk, jāsamazina toksisko elementu maksimālās robežvērtības, jāiekļauj maksimālās robežvērtības piemaisījumiem un sastāvdaļām, kas rada bažas par drošumu, un jāgroza taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) definīcija.

| (16) | Tāpēc ir lietderīgi grozīt taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) specifikācijas. Pārtikas piedevas definīcija būtu jāgroza, pārtikas piedevas ražošanā atļaujot lietot tikai tādu glicerīnu, kas atbilst pārtikas piedevas (E 422) specifikācijām. Saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu un ņemot vērā līmeni, kāds patlaban ir sasniedzams, ievērojot labu ražošanas praksi, būtu jāsamazina esošās toksisko elementu maksimālās robežvērtības un būtu jānosaka 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteikta kā 3-MHPD), glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) un erukskābes maksimālās robežvērtības. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc ir lietderīgi grozīt taukskābju poliglicerīna esteru (E 475) specifikācijas. Pārtikas piedevas definīcija būtu jāgroza, pārtikas piedevas ražošanā atļaujot lietot tikai tādu glicerīnu, kas atbilst pārtikas piedevas (E 422) specifikācijām. Saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu un ņemot vērā līmeni, kāds patlaban ir sasniedzams, ievērojot labu ražošanas praksi, būtu jāsamazina esošās toksisko elementu maksimālās robežvērtības un būtu jānosaka 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteikta kā 3-MHPD), glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) un erukskābes maksimālās robežvērtības.

| (17) | Tā kā tiek izmantoti jauni ražošanas paņēmieni, ar kuriem var saražot pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)” ar zemāku glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) līmeni, būtu lietderīgi noteikt pārejas periodu, līdz kura beigām pārtikas piedevu ražotājiem jāsasniedz glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālais līmenis 5 mg/kg pārtikas piedevas (E 475). Tomēr, ņemot vērā to, ka glicidila taukskābju esteri ir genotoksiski un kancerogēni, no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecībā uz glicidila taukskābju esteriem (izteiktiem kā glicidols) būtu jāpiemēro starpposma maksimālais līmenis 10 mg/kg. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā tiek izmantoti jauni ražošanas paņēmieni, ar kuriem var saražot pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)” ar zemāku glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) līmeni, būtu lietderīgi noteikt pārejas periodu, līdz kura beigām pārtikas piedevu ražotājiem jāsasniedz glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālais līmenis 5 mg/kg pārtikas piedevas (E 475). Tomēr, ņemot vērā to, ka glicidila taukskābju esteri ir genotoksiski un kancerogēni, no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecībā uz glicidila taukskābju esteriem (izteiktiem kā glicidols) būtu jāpiemēro starpposma maksimālais līmenis 10 mg/kg.

| (18) | Tā kā tūlītēju veselības apdraudējumu saistībā ar toksisko elementu, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD), 3-MHPD taukskābju esteru, erukskābes un glicidila taukskābju esteru klātbūtni Iestāde nav konstatējusi, ir lietderīgi pārejas periodā atļaut lietot pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, un šajā pašā pārejas periodā atļaut turpināt laist tirgū un atstāt tirgū šo pārtikas piedevu saturošus pārtikas produktus, līdz beidzas to minimālais derīguma termiņš vai pienāk “izlietot līdz” datums. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā tūlītēju veselības apdraudējumu saistībā ar toksisko elementu, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD), 3-MHPD taukskābju esteru, erukskābes un glicidila taukskābju esteru klātbūtni Iestāde nav konstatējusi, ir lietderīgi pārejas periodā atļaut lietot pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, un šajā pašā pārejas periodā atļaut turpināt laist tirgū un atstāt tirgū šo pārtikas piedevu saturošus pārtikas produktus, līdz beidzas to minimālais derīguma termiņš vai pienāk “izlietot līdz” datums.

| (19) | Šo pašu iemeslu dēļ un ņemot vērā glicidila taukskābju esteru samazināto saturu, pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un atbilst glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) samazinātajam starpposma maksimālajam līmenim, būtu jāatļauj izmantot, līdz beidzas krājumi, un būtu jāatļauj laist tirgū un atstāt tirgū šādu pārtikas piedevu saturošus pārtikas produktus līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam. |
| --- | --- |

(19)

Šo pašu iemeslu dēļ un ņemot vērā glicidila taukskābju esteru samazināto saturu, pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un atbilst glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) samazinātajam starpposma maksimālajam līmenim, būtu jāatļauj izmantot, līdz beidzas krājumi, un būtu jāatļauj laist tirgū un atstāt tirgū šādu pārtikas piedevu saturošus pārtikas produktus līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

| (20) | 2017. gada 24. martā Iestāde sniedza zinātnisku atzinumu par poliglicerīna poliricinolāta (E 476) kā pārtikas piedevas atkārtotu novērtēšanu (8). Iestāde secināja, ka datu kopa dod iemeslu palielināt pieņemamo diennakts devu līdz 25 mg/kg ķermeņa masas dienā. Iestāde ieteica veikt dažus grozījumus Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajās E 476 specifikācijās. |
| --- | --- |

(20)

2017. gada 24. martā Iestāde sniedza zinātnisku atzinumu par poliglicerīna poliricinolāta (E 476) kā pārtikas piedevas atkārtotu novērtēšanu (8). Iestāde secināja, ka datu kopa dod iemeslu palielināt pieņemamo diennakts devu līdz 25 mg/kg ķermeņa masas dienā. Iestāde ieteica veikt dažus grozījumus Regulā (ES) Nr. 231/2012 noteiktajās E 476 specifikācijās.

| (21) | 2018. gada 23. novembrī Komisija izsludināja publisku uzaicinājumu iesniegt tehniskus datus par pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)”, pievēršoties Iestādes konstatētajai vajadzībai iegūt datus. |
| --- | --- |

(21)

2018. gada 23. novembrī Komisija izsludināja publisku uzaicinājumu iesniegt tehniskus datus par pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)”, pievēršoties Iestādes konstatētajai vajadzībai iegūt datus.

| (22) | 2020. gada 18. martā tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot poliglicerīna poliricinolātu (E 476) par emulgatoru saldējumos kā tauku un eļļas emulgatoru ūdens emulsijās eļļā un emulģētās mērcēs ar tauku saturu 20 % vai vairāk. Pēc tam Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu pieteikumu darīja pieejamu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(22)

2020. gada 18. martā tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot poliglicerīna poliricinolātu (E 476) par emulgatoru saldējumos kā tauku un eļļas emulgatoru ūdens emulsijās eļļā un emulģētās mērcēs ar tauku saturu 20 % vai vairāk. Pēc tam Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu pieteikumu darīja pieejamu dalībvalstīm.

| (23) | Poliglicerīna poliricinolāts (E 476) spēj radīt stabilas ūdens emulsijas eļļā ar mazākiem pilieniem, no kā sasaldējot var iegūt mīkstus, krēmīgus saldējumus, kuru ražošanas procesā nepieciešams mazāk enerģijas un kuriem ir lielāka stabilitāte saldēto produktu piegādes ķēdē. Tas ļauj izmantot taukus un eļļas ar zemu piesātināto taukskābju saturu un samazināt cukura daudzumu saldējumos. Poliglicerīna poliricinolāta (E 476) līmenis, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu paredzēto tehnoloģisko funkciju, ir 4 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(23)

Poliglicerīna poliricinolāts (E 476) spēj radīt stabilas ūdens emulsijas eļļā ar mazākiem pilieniem, no kā sasaldējot var iegūt mīkstus, krēmīgus saldējumus, kuru ražošanas procesā nepieciešams mazāk enerģijas un kuriem ir lielāka stabilitāte saldēto produktu piegādes ķēdē. Tas ļauj izmantot taukus un eļļas ar zemu piesātināto taukskābju saturu un samazināt cukura daudzumu saldējumos. Poliglicerīna poliricinolāta (E 476) līmenis, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu paredzēto tehnoloģisko funkciju, ir 4 000 mg/kg.

| (24) | Poliglicerīna poliricinolāts (E 476) arī ļauj samazināt eļļas saturu emulģētās mērcēs (piemēram, majonēzēs vai salātu mērcēs), negatīvi neietekmējot produkta tekstūru. Patlaban atļautais maksimālais līmenis 4 000 mg/kg nav pietiekams produktiem, kuros tauku saturs pārsniedz 20 %. Lai sasniegtu paredzēto tehnoloģisko funkciju produktos, kuros tauku saturs pārsniedz 20 %, vajadzīgais poliglicerīna poliricinolāta (E 476) līmenis ir 8 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(24)

Poliglicerīna poliricinolāts (E 476) arī ļauj samazināt eļļas saturu emulģētās mērcēs (piemēram, majonēzēs vai salātu mērcēs), negatīvi neietekmējot produkta tekstūru. Patlaban atļautais maksimālais līmenis 4 000 mg/kg nav pietiekams produktiem, kuros tauku saturs pārsniedz 20 %. Lai sasniegtu paredzēto tehnoloģisko funkciju produktos, kuros tauku saturs pārsniedz 20 %, vajadzīgais poliglicerīna poliricinolāta (E 476) līmenis ir 8 000 mg/kg.

| (25) | Pēc tam, kad ieinteresētie uzņēmēji, atbildot uz publisko uzaicinājumu iesniegt tehniskos datus, tos bija iesnieguši, un pēc pieteikuma iesniegšanas uz poliglicerīna poliricinolāta (E 476) paplašinātu lietojumu, Komisija lūdza Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu, lai apstiprinātu, ka ieinteresēto uzņēmēju sniegtie tehniskie dati pienācīgi pamato pārtikas piedevas poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikāciju grozījumus, kuri jāveic, lai specifikācijas atbilstu pašreizējiem standartiem, kā to ieteikusi Iestāde. |
| --- | --- |

(25)

Pēc tam, kad ieinteresētie uzņēmēji, atbildot uz publisko uzaicinājumu iesniegt tehniskos datus, tos bija iesnieguši, un pēc pieteikuma iesniegšanas uz poliglicerīna poliricinolāta (E 476) paplašinātu lietojumu, Komisija lūdza Iestādi sniegt zinātnisku atzinumu, lai apstiprinātu, ka ieinteresēto uzņēmēju sniegtie tehniskie dati pienācīgi pamato pārtikas piedevas poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikāciju grozījumus, kuri jāveic, lai specifikācijas atbilstu pašreizējiem standartiem, kā to ieteikusi Iestāde.

| (26) | Savā 2022. gada 30. marta zinātniskajā atzinumā (9) Iestāde secināja, ka ierosinātais lietojuma paplašinājums neradīts bažas par drošumu. Iestāde arī secināja, ka pašreizējās poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikācijas būtu jāpielāgo, konkrētāk, jāsamazina toksisko elementu maksimālās robežvērtības, jāiekļauj maksimālās robežvērtības piemaisījumiem, kas rada bažas par drošumu, un jāgroza poliglicerīna poliricinolāta (E 476) definīcija. |
| --- | --- |

(26)

Savā 2022. gada 30. marta zinātniskajā atzinumā (9) Iestāde secināja, ka ierosinātais lietojuma paplašinājums neradīts bažas par drošumu. Iestāde arī secināja, ka pašreizējās poliglicerīna poliricinolāta (E 476) specifikācijas būtu jāpielāgo, konkrētāk, jāsamazina toksisko elementu maksimālās robežvērtības, jāiekļauj maksimālās robežvērtības piemaisījumiem, kas rada bažas par drošumu, un jāgroza poliglicerīna poliricinolāta (E 476) definīcija.

| (27) | Tāpēc ir lietderīgi atļaut lietot poliglicerīna poliricinolātu (E 476) pārtikas produktos, kas pieder pie 03. kategorijas “Saldējumi”, maksimālajā līmenī 4 000 mg/kg, palielināt atļauto maksimālo līmeni pārtikas produktu kategorijā 12.6. “Mērces” līdz 8 000 mg/kg emulģētās mērcēs ar tauku saturu 20 % vai vairāk un grozīt tā specifikācijas, ņemot vērā Iestādes zinātnisko atzinumu. Pārtikas piedevas definīcija būtu jāgroza, pārtikas piedevas ražošanā atļaujot lietot tikai tādu glicerīnu, kas atbilst pārtikas piedevas (E 422) specifikācijām. Saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu un ņemot vērā līmeni, kāds patlaban ir sasniedzams, ievērojot labu ražošanas praksi, būtu jāsamazina pašreizējās toksisko elementu robežvērtības un būtu jānosaka 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteikta kā 3-MHPD) un glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālās robežvērtības. |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc ir lietderīgi atļaut lietot poliglicerīna poliricinolātu (E 476) pārtikas produktos, kas pieder pie 03. kategorijas “Saldējumi”, maksimālajā līmenī 4 000 mg/kg, palielināt atļauto maksimālo līmeni pārtikas produktu kategorijā 12.6. “Mērces” līdz 8 000 mg/kg emulģētās mērcēs ar tauku saturu 20 % vai vairāk un grozīt tā specifikācijas, ņemot vērā Iestādes zinātnisko atzinumu. Pārtikas piedevas definīcija būtu jāgroza, pārtikas piedevas ražošanā atļaujot lietot tikai tādu glicerīnu, kas atbilst pārtikas piedevas (E 422) specifikācijām. Saskaņā ar Iestādes zinātnisko atzinumu un ņemot vērā līmeni, kāds patlaban ir sasniedzams, ievērojot labu ražošanas praksi, būtu jāsamazina pašreizējās toksisko elementu robežvērtības un būtu jānosaka 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteikta kā 3-MHPD) un glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālās robežvērtības.

| (28) | Tā kā tūlītēju veselības apdraudējumu saistībā ar toksisko elementu, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD), 3-MHPD taukskābju esteru un glicidila taukskābju esteru klātbūtni Iestāde nav konstatējusi, ir lietderīgi pārejas periodā atļaut lietot pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)”, kas likumīgi laista tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā tūlītēju veselības apdraudējumu saistībā ar toksisko elementu, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD), 3-MHPD taukskābju esteru un glicidila taukskābju esteru klātbūtni Iestāde nav konstatējusi, ir lietderīgi pārejas periodā atļaut lietot pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)”, kas likumīgi laista tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (29) | Šo pašu iemeslu dēļ ir lietderīgi, ka pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)” saturošus pārtikas produktus, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, pārejas periodā var turpināt laist tirgū un atstāt tirgū līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam. |
| --- | --- |

(29)

Šo pašu iemeslu dēļ ir lietderīgi, ka pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)” saturošus pārtikas produktus, kas likumīgi laisti tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, pārejas periodā var turpināt laist tirgū un atstāt tirgū līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

| (30) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1333/2008 un (ES) Nr. 231/2012 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1333/2008 un (ES) Nr. 231/2012 būtu attiecīgi jāgroza.

| (31) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(31)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Pārtikas piedevu “glicerīns (E 422)”, kas likumīgi laista tirgū pirms 2023. gada 20. jūlija un neatbilst arsēna, svina, dzīvsudraba, kadmija vai akroleīna maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2023. gada 20. jūlija, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumu drīkst pievienot pārtikas produktiem līdz 2024. gada 20. janvārim.

Pārtikas produktus, kuri satur pārtikas piedevu “glicerīns (E 422)”, kas likumīgi laista tirgū pirms 2023. gada 20. jūlija un neatbilst arsēna, svina, dzīvsudraba, kadmija vai akroleīna maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2023. gada 20. jūlija, drīkst turpināt laist tirgū līdz 2024. gada 20. janvārim un drīkst turpināt tirgot līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

Pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pirms 2023. gada 20. jūlija un neatbilst arsēna, svina, dzīvsudraba, kadmija, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteiktas kā 3-MHPD), erukskābes vai glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2023. gada 20. jūlija, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumu drīkst pievienot pārtikas produktiem līdz 2024. gada 20. janvārim.

Pārtikas produktus, kuri satur pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pirms 2023. gada 20. jūlija un neatbilst arsēna, svina, dzīvsudraba, kadmija, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteiktas kā 3-MHPD), erukskābes vai glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2023. gada 20. jūlija, drīkst turpināt laist tirgū līdz 2024. gada 20. janvārim un drīkst turpināt tirgot līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

Pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pēc 2023. gada 20. jūlija un līdz 2024. gada 20. janvārim un neatbilst glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2024. gada 20. janvāra, drīkst pievienot pārtikas produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumu, līdz beidzas krājumi.

Pārtikas produktus, kuri satur pārtikas piedevu “taukskābju poliglicerīna esteri (E 475)”, kas likumīgi laista tirgū pēc 2023. gada 20. jūlija un līdz 2024. gada 20. janvārim un neatbilst glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2024. gada 20. janvāra, drīkst turpināt laist tirgū un tirgot līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

Pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)”, kas likumīgi laista tirgū pirms 2023. gada 20. jūlija un neatbilst arsēna, svina, dzīvsudraba, kadmija, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteiktas kā 3-MHPD) vai glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2023. gada 20. jūlija, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumu drīkst pievienot pārtikas produktiem līdz 2024. gada 20. janvārim.

Pārtikas produktus, kuri satur pārtikas piedevu “poliglicerīna poliricinolāts (E 476)”, kas likumīgi laista tirgū pirms 2023. gada 20. jūlija un neatbilst arsēna, svina, dzīvsudraba, kadmija, 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summas (izteiktas kā 3-MHPD) vai glicidila taukskābju esteru (izteiktu kā glicidols) maksimālajām robežvērtībām, kuras ir spēkā no 2023. gada 20. jūlija, drīkst turpināt laist tirgū līdz 2024. gada 20. janvārim un drīkst turpināt tirgot līdz to minimālā derīguma termiņa beigām vai “izlietot līdz” datumam.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  
  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 231/2012 (2012. gada 9. marts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas (OV L 83, 22.3.2012., 1. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Journal 2017;15(3):4720.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2022;20(6):7353.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2017;15(12):5089.

6

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Journal 2022;20(5):7308.

7

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Journal 2017;15(3):4743.

8

EFSA Journal

(9)  
  EFSA Journal 2022;20(5):7294.

9

EFSA Journal

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļu groza šādi:

| 1) | 03. kategorijā (Saldējumi) pēc ieraksta “E 473–474” iekļauj šādu ierakstu: | “E 476 | Poliglicerīna poliricinolāts | 4 000 | | izņemot sorbetus”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

03. kategorijā (Saldējumi) pēc ieraksta “E 473–474” iekļauj šādu ierakstu:

“E 476

Poliglicerīna poliricinolāts

4 000

izņemot sorbetus”;

| 2) | 12.6. kategorijā (Mērces) ierakstu E 476 (Poliglicerīna poliricinolāts) aizstāj ar šādu: | “E 476 | Poliglicerīna poliricinolāts | 4 000 | | tikai emulģētās mērcēs ar tauku saturu, kas mazāks par 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ε 476 | Poliglicerīna poliricinolāts | 8 000 | | tikai emulģētās mērcēs ar tauku saturu 20 % vai vairāk”. |

2)

12.6. kategorijā (Mērces) ierakstu E 476 (Poliglicerīna poliricinolāts) aizstāj ar šādu:

“E 476

Poliglicerīna poliricinolāts

4 000

tikai emulģētās mērcēs ar tauku saturu, kas mazāks par 20 %

Ε 476

Poliglicerīna poliricinolāts

8 000

tikai emulģētās mērcēs ar tauku saturu 20 % vai vairāk”.

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 231/2012 pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu par pārtikas piedevu E 422 “Glicerīns” aizstāj ar šādu:






  “E 422 GLICERĪNS |
| --- | --- |
| Sinonīmi | Glicerīns |
| Definīcija | Glicerīnu iegūst tikai no augu eļļām un taukiem vai nu tieši, vai no neattīrīta glicerīna, kas iegūts kā biodīzeļdegvielas ražošanas blakusprodukts un kam nolūkā iegūt rafinētu glicerīnu veic attīrīšanas procedūras, kuras ietver destilāciju, un citus attīrīšanas soļus. |
| Einecs numurs | 200-289-5 |
| Ķīmiskais nosaukums | 1,2,3-propāntriols; glicerīns; trihidroksipropāns |
| Ķīmiskā formula | C3H8O3 |
| Molekulmasa | 92,10 |
| Tests | Satur ne mazāk kā 98 % glicerīna bezūdens vielā |
| Apraksts | Dzidrs, bezkrāsains, higroskopisks, sīrupains šķidrums ar saldu garšu un vieglu raksturīgu smaržu, kas nav ne asa, ne nepatīkama |
| Identifikācija | |
| Relatīvais blīvums (25 °C/25 °C) | Ne mazāk kā 1,257 |
| Refrakcijas koeficients | [n]D
  20 no 1,471 līdz 1,474 |
| Tīrība | |
| Ūdens saturs | Ne vairāk kā 5 % (Karla Fišera metode) |
| Sulfātpelni | Ne vairāk kā 0,01 % (noteikti pie 800 ± 25 °C) |
| Butāntrioli | Ne vairāk kā 0,2 % |
| Akroleīns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |
| Taukskābes un esteri | Ne vairāk kā 0,1 % (aprēķināti kā sviestskābe) |
| Hlorēti savienojumi | Ne vairāk kā 30 mg/kg (kā hlors) |
| 3-monohloropropān-1,2-diols (3-MHPD) | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Arsēns | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Svins | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Kadmijs | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg”; |

1)

ierakstu par pārtikas piedevu E 422 “Glicerīns” aizstāj ar šādu:

“E 422 GLICERĪNS

Sinonīmi

Glicerīns

Definīcija

Glicerīnu iegūst tikai no augu eļļām un taukiem vai nu tieši, vai no neattīrīta glicerīna, kas iegūts kā biodīzeļdegvielas ražošanas blakusprodukts un kam nolūkā iegūt rafinētu glicerīnu veic attīrīšanas procedūras, kuras ietver destilāciju, un citus attīrīšanas soļus.

Einecs numurs

200-289-5

Ķīmiskais nosaukums

1,2,3-propāntriols; glicerīns; trihidroksipropāns

Ķīmiskā formula

C3H8O3

Molekulmasa

92,10

Tests

Satur ne mazāk kā 98 % glicerīna bezūdens vielā

Apraksts

Dzidrs, bezkrāsains, higroskopisks, sīrupains šķidrums ar saldu garšu un vieglu raksturīgu smaržu, kas nav ne asa, ne nepatīkama

Identifikācija

Relatīvais blīvums (25 °C/25 °C)

Ne mazāk kā 1,257

Refrakcijas koeficients

[n]D
  20 no 1,471 līdz 1,474

Tīrība

Ūdens saturs

Ne vairāk kā 5 % (Karla Fišera metode)

Sulfātpelni

Ne vairāk kā 0,01 % (noteikti pie 800 ± 25 °C)

Butāntrioli

Ne vairāk kā 0,2 %

Akroleīns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Taukskābes un esteri

Ne vairāk kā 0,1 % (aprēķināti kā sviestskābe)

Hlorēti savienojumi

Ne vairāk kā 30 mg/kg (kā hlors)

3-monohloropropān-1,2-diols (3-MHPD)

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg”;

| 2) | ierakstu par pārtikas piedevu E 475 “Taukskābju poliglicerīna esteri” aizstāj ar šādu:






  “E 475 TAUKSKĀBJU POLIGLICERĪNA ESTERI |
| --- | --- |
| Sinonīmi | Poliglicerīna taukskābju esteri; taukskābju esteru poliglicerīna esteri |
| Definīcija | Taukskābju poliglicerīna esterus iegūst, esterificējot poliglicerīnu ar pārtikas taukiem un eļļām vai ar pārtikas tauku un eļļu taukskābēm. Poliglicerīna grupa dominējoši sastāv no di-, tri- un tetraglicerīniem, un tā satur ne vairāk kā 10 % poliglicerīnu, kas ir vienādas vai augstākas pakāpes ar heptaglicerīnu.
  Poliglicerīnu ražo no glicerīna, kas atbilst E 422 specifikācijām. |
| Einecs numurs | |
| Ķīmiskais nosaukums | |
| Ķīmiskā formula | |
| Molekulmasa | |
| Tests | Satur ne mazāk kā 90 % taukskābes estera |
| Apraksts | Gaiši dzelteni līdz dzintarkrāsas šķīdumi, eļļaini līdz ļoti viskozi; gaiši brūnas līdz vidēji brūnas plastiskas vai mīkstas vielas; gaiši brūnas līdz brūnas, cietas vaskveida vielas |
| Identifikācija | |
| Glicerīna tests | Iztur testu |
| Poliglicerīnu tests | Iztur testu |
| Taukskābju tests | Iztur testu |
| Šķīdība | Esteri var būt no ļoti hidrofiliem līdz ļoti lipofiliem, bet kā vielu klase disperģējami ūdenī un šķīstoši organiskos šķīdinātājos un eļļās |
| Tīrība | |
| Sulfātpelni | Ne vairāk kā 0,5 % (800 ± 25 °C) |
| Skābes, kas nav taukskābes | Mazāk nekā 1 % |
| Brīvās taukskābes | Ne vairāk kā 6 %, aplēstas kā oleīnskābe |
| Kopā glicerīns un poliglicerīns | Ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 60 % |
| Brīvais glicerīns un poliglicerīns | Ne vairāk kā 7 % |
| Arsēns | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Svins | Ne vairāk kā 0,3 mg/kg |
| Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Kadmijs | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summa, kas izteikta kā 3-MHPD | Ne vairāk kā 2,5 mg/kg |
| Glicidila taukskābju esteri, izteikti kā glicidols | Ne vairāk kā 10 mg/kg. Piemēro no 2023. gada 20. jūlija līdz 2024. gada 20. janvārim.
  Ne vairāk kā 5 mg/kg. Piemēro no 2024. gada 20. janvāra. |
| Erukskābe | Ne vairāk kā 2 % |

2)

ierakstu par pārtikas piedevu E 475 “Taukskābju poliglicerīna esteri” aizstāj ar šādu:

“E 475 TAUKSKĀBJU POLIGLICERĪNA ESTERI

Sinonīmi

Poliglicerīna taukskābju esteri; taukskābju esteru poliglicerīna esteri

Definīcija

Taukskābju poliglicerīna esterus iegūst, esterificējot poliglicerīnu ar pārtikas taukiem un eļļām vai ar pārtikas tauku un eļļu taukskābēm. Poliglicerīna grupa dominējoši sastāv no di-, tri- un tetraglicerīniem, un tā satur ne vairāk kā 10 % poliglicerīnu, kas ir vienādas vai augstākas pakāpes ar heptaglicerīnu.

Poliglicerīnu ražo no glicerīna, kas atbilst E 422 specifikācijām.

Einecs numurs

Ķīmiskais nosaukums

Ķīmiskā formula

Molekulmasa

Tests

Satur ne mazāk kā 90 % taukskābes estera

Apraksts

Gaiši dzelteni līdz dzintarkrāsas šķīdumi, eļļaini līdz ļoti viskozi; gaiši brūnas līdz vidēji brūnas plastiskas vai mīkstas vielas; gaiši brūnas līdz brūnas, cietas vaskveida vielas

Identifikācija

Glicerīna tests

Iztur testu

Poliglicerīnu tests

Iztur testu

Taukskābju tests

Iztur testu

Šķīdība

Esteri var būt no ļoti hidrofiliem līdz ļoti lipofiliem, bet kā vielu klase disperģējami ūdenī un šķīstoši organiskos šķīdinātājos un eļļās

Tīrība

Sulfātpelni

Ne vairāk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)

Skābes, kas nav taukskābes

Mazāk nekā 1 %

Brīvās taukskābes

Ne vairāk kā 6 %, aplēstas kā oleīnskābe

Kopā glicerīns un poliglicerīns

Ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 60 %

Brīvais glicerīns un poliglicerīns

Ne vairāk kā 7 %

Arsēns

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 0,3 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summa, kas izteikta kā 3-MHPD

Ne vairāk kā 2,5 mg/kg

Glicidila taukskābju esteri, izteikti kā glicidols

Ne vairāk kā 10 mg/kg. Piemēro no 2023. gada 20. jūlija līdz 2024. gada 20. janvārim.

Ne vairāk kā 5 mg/kg. Piemēro no 2024. gada 20. janvāra.

Erukskābe

Ne vairāk kā 2 %

Tīrības kritēriji attiecas uz pārtikas piedevām, kurās nav taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļu, tomēr minētās vielas var būt piedevās, nepārsniedzot 6 % robežvērtību (izteikta kā nātrija oleāts).
  ”;

| 3) | ierakstu par pārtikas piedevu E 476 “Poliglicerīna poliricinolāts” aizstāj ar šādu:






  “E 476 POLIGLICERĪNA POLIRICINOLĀTS |
| --- | --- |
| Sinonīmi | Kondensētas rīcineļļas taukskābju glicerīna esteri; rīcineļļas polikondensēto taukskābju poliglicerīna esteri; rīcineļļas esteru poliglicerīna esteri; PGPR |
| Definīcija | Poliglicerīna poliricinolātus iegūst, poliglicerīnu esterificējot ar kondensētām rīcineļļas taukskābēm. Rīcineļļa, ko izmanto poliglicerīna poliricinolāta ražošanā, nesatur rīcinu.
  Poliglicerīnu ražo no glicerīna, kas atbilst E 422 specifikācijām. |
| Einecs numurs | |
| Ķīmiskais nosaukums | |
| Ķīmiskā formula | |
| Molekulmasa | |
| Tests | |
| Apraksts | Dzidrs, ļoti viskozs šķidrums |
| Identifikācija | |
| Šķīdība | Nešķīst ūdenī un etanolā; šķīst ēterī, ogļūdeņražos un halogenētos ogļūdeņražos |
| Glicerīna tests | Iztur testu |
| Poliglicerīnu tests | Iztur testu |
| Rīcinolskābes tests | Iztur testu |
| Refrakcijas koeficients | [n]D
  65 no 1,4630 līdz 1,4665 |
| Tīrība | |
| Poliglicerīni | Poliglicerīnu grupai vismaz par 75 % jāsastāv no di-, tri- un tetraglicerīniem, un tā nedrīkst saturēt vairāk kā 10 % poliglicerīnu, kas ir vienādas vai augstākas pakāpes ar heptaglicerīnu |
| Hidroksilvērtība | Ne mazāk kā 80 un ne vairāk kā 100 |
| Skābes vērtība | Ne vairāk kā 6 |
| Arsēns | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Svins | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| Kadmijs | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |
| 3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summa (izteikta kā 3-MHPD) | Ne vairāk kā 2,5 mg/kg |
| Glicidila taukskābju esteri (izteikti kā glicidols) | Ne vairāk kā 1 mg/kg”. |

3)

ierakstu par pārtikas piedevu E 476 “Poliglicerīna poliricinolāts” aizstāj ar šādu:

“E 476 POLIGLICERĪNA POLIRICINOLĀTS

Sinonīmi

Kondensētas rīcineļļas taukskābju glicerīna esteri; rīcineļļas polikondensēto taukskābju poliglicerīna esteri; rīcineļļas esteru poliglicerīna esteri; PGPR

Definīcija

Poliglicerīna poliricinolātus iegūst, poliglicerīnu esterificējot ar kondensētām rīcineļļas taukskābēm. Rīcineļļa, ko izmanto poliglicerīna poliricinolāta ražošanā, nesatur rīcinu.

Poliglicerīnu ražo no glicerīna, kas atbilst E 422 specifikācijām.

Einecs numurs

Ķīmiskais nosaukums

Ķīmiskā formula

Molekulmasa

Tests

Apraksts

Dzidrs, ļoti viskozs šķidrums

Identifikācija

Šķīdība

Nešķīst ūdenī un etanolā; šķīst ēterī, ogļūdeņražos un halogenētos ogļūdeņražos

Glicerīna tests

Iztur testu

Poliglicerīnu tests

Iztur testu

Rīcinolskābes tests

Iztur testu

Refrakcijas koeficients

[n]D
  65 no 1,4630 līdz 1,4665

Tīrība

Poliglicerīni

Poliglicerīnu grupai vismaz par 75 % jāsastāv no di-, tri- un tetraglicerīniem, un tā nedrīkst saturēt vairāk kā 10 % poliglicerīnu, kas ir vienādas vai augstākas pakāpes ar heptaglicerīnu

Hidroksilvērtība

Ne mazāk kā 80 un ne vairāk kā 100

Skābes vērtība

Ne vairāk kā 6

Arsēns

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

3-monohlorpropāndiola (3-MHPD) un 3-MHPD taukskābju esteru summa (izteikta kā 3-MHPD)

Ne vairāk kā 2,5 mg/kg

Glicidila taukskābju esteri (izteikti kā glicidols)

Ne vairāk kā 1 mg/kg”.

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/76

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1330

(2023. gada 29. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (turpmāk – “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/763 (2) Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) noteica antidempinga maksājumus konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam (turpmāk “sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. Pasākumi izpaudās kā fiksētas maksājuma likmes 104,46 EUR apmērā par neto tonnu gan vienīgajai eksportētāju grupai, kas sadarbojās, gan visiem pārējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/763 (2) Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) noteica antidempinga maksājumus konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam (turpmāk “sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. Pasākumi izpaudās kā fiksētas maksājuma likmes 104,46 EUR apmērā par neto tonnu gan vienīgajai eksportētāju grupai, kas sadarbojās, gan visiem pārējiem uzņēmumiem.

2

| (2) | Spriedumi lietās T-383/17 (3) un C-260/20 P (4) paredzēja pasākumu atcelšanu vienīgajai eksportētāju grupai, kas sadarbojās. Ar Īstenošanas regulu (ES) 2023/593 (5) Eiropas Komisija atkārtoti noteica antidempinga maksājumus konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam pārskatītajā līmenī, proti, 103,16 EUR par neto tonnu gan vienīgajai eksportētāju grupai, kas sadarbojās, gan visiem pārējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Spriedumi lietās T-383/17 (3) un C-260/20 P (4) paredzēja pasākumu atcelšanu vienīgajai eksportētāju grupai, kas sadarbojās. Ar Īstenošanas regulu (ES) 2023/593 (5) Eiropas Komisija atkārtoti noteica antidempinga maksājumus konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam pārskatītajā līmenī, proti, 103,16 EUR par neto tonnu gan vienīgajai eksportētāju grupai, kas sadarbojās, gan visiem pārējiem uzņēmumiem.

3

4

5

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (6) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (6) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

6

| (4) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2022. gada 1. februārī iesniedza Eiropas Termopapīra ražotāju apvienība (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs”) konkrēta Savienības vieglā termopapīra ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2022. gada 1. februārī iesniedza Eiropas Termopapīra ražotāju apvienība (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs”) konkrēta Savienības vieglā termopapīra ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un varētu turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (5) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2022. gada 3. maijā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrēta Korejas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts”) izcelsmes vieglā termopapīra importu Savienībā, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(5)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2022. gada 3. maijā sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrēta Korejas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts”) izcelsmes vieglā termopapīra importu Savienībā, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (6) | Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmo ražotāju Korejas Republikā un Korejas Republikas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmo ražotāju Korejas Republikā un Korejas Republikas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties.

| (8) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.6.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (9) | Komisija piezīmes par procedūras sākšanu saņēma no uzņēmuma Hansol Paper Co. Ltd. (turpmāk “Hansol Paper”). Šis uzņēmums apgalvoja, ka pieprasījumā iekļautie dati neliecina, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(9)

Komisija piezīmes par procedūras sākšanu saņēma no uzņēmuma Hansol Paper Co. Ltd. (turpmāk “Hansol Paper”). Šis uzņēmums apgalvoja, ka pieprasījumā iekļautie dati neliecina, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums.

Hansol Paper Co. Ltd.

Hansol Paper

| (10) | Komisija atgādināja, ka Hansol Paper ir veicis pieprasījuma pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un citiem attiecīgajiem 11. panta punktiem, secinot, ka prasības izmeklēšanas sākšanai ir izpildītas, t. i., ka pieprasījuma iesniedzēju iesniegto pierādījumu atbilstība un precizitāte nodrošināja pietiekamus pierādījumus, kas liecina par kaitējumu izraisošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(10)

Komisija atgādināja, ka Hansol Paper ir veicis pieprasījuma pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un citiem attiecīgajiem 11. panta punktiem, secinot, ka prasības izmeklēšanas sākšanai ir izpildītas, t. i., ka pieprasījuma iesniedzēju iesniegto pierādījumu atbilstība un precizitāte nodrošināja pietiekamus pierādījumus, kas liecina par kaitējumu izraisošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

Hansol Paper

| (11) | Šajā sakarā tā arī atgādināja, ka pieprasījuma iesniegšanas posmā Komisijai nav jābūt tādiem pašiem pierādījumiem par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un daudzuma un kvalitātes zaudējumiem, kas būtu nepieciešami, lai pagarinātu pasākumu spēkā esamību. Antidempinga izmeklēšana ir process, kurā pārliecība par to elementu esību, kas vajadzīgi, lai varētu pieņemt pasākumu vai pagarināt tā spēkā esamību, vai arī izbeigt procedūru, tiek iegūta pakāpeniski izmeklēšanas gaitā. Turklāt nav izslēgts, ka piemērošanā var būt zināmas kļūdas vai neprecizitātes. Tomēr to esamība ne vienmēr ietekmē vispārējo secinājumu, ka pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi par kaitējumu izraisošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un ka lietai ir nepieciešama izmeklēšana. |
| --- | --- |

(11)

Šajā sakarā tā arī atgādināja, ka pieprasījuma iesniegšanas posmā Komisijai nav jābūt tādiem pašiem pierādījumiem par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un daudzuma un kvalitātes zaudējumiem, kas būtu nepieciešami, lai pagarinātu pasākumu spēkā esamību. Antidempinga izmeklēšana ir process, kurā pārliecība par to elementu esību, kas vajadzīgi, lai varētu pieņemt pasākumu vai pagarināt tā spēkā esamību, vai arī izbeigt procedūru, tiek iegūta pakāpeniski izmeklēšanas gaitā. Turklāt nav izslēgts, ka piemērošanā var būt zināmas kļūdas vai neprecizitātes. Tomēr to esamība ne vienmēr ietekmē vispārējo secinājumu, ka pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi par kaitējumu izraisošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un ka lietai ir nepieciešama izmeklēšana.

| (12) | Turklāt pieprasījumam nepieciešamo pierādījumu juridiskais standarts (pietiekami pierādījumi) skaidri parāda, ka pieprasījumā ietvertās informācijas daudzums un kvalitāte nav tādi paši kā tai informācijai, kas pieejama izmeklēšanas beigās. Nav izslēgts, ka no pieprasījuma iesniegšanas posma līdz izmeklēšanas pabeigšanai radīsies izmaiņas. Tomēr šādas izmaiņas ne vienmēr ietekmē vispārējo secinājumu, ka lietai ir nepieciešama izmeklēšana, jo ir pietiekami pierādījumi par kaitējumu izraisošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt pieprasījumam nepieciešamo pierādījumu juridiskais standarts (pietiekami pierādījumi) skaidri parāda, ka pieprasījumā ietvertās informācijas daudzums un kvalitāte nav tādi paši kā tai informācijai, kas pieejama izmeklēšanas beigās. Nav izslēgts, ka no pieprasījuma iesniegšanas posma līdz izmeklēšanas pabeigšanai radīsies izmaiņas. Tomēr šādas izmaiņas ne vienmēr ietekmē vispārējo secinājumu, ka lietai ir nepieciešama izmeklēšana, jo ir pietiekami pierādījumi par kaitējumu izraisošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

| (13) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka pieprasījumā iekļautie dati neliecinātu, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, Hansol Paper apgalvoja, ka pieprasījumā norādītie ekonomiskie rādītāji liecina, ka imports no Korejas nerada kaitējumu, Korejas tirgus daļa ir nenozīmīga un Savienības ražošanas nozare darbojas labi pārdošanas apjoma, tirgus daļas, ieguldījumu un darbības efektivitātes ziņā. Saskaņā ar Hansol Paper sniegto informāciju pieprasījumā tika atzīts, ka Savienības ražotāju pārdošanas cenas attiecīgajā periodā ir samazinājušās, taču tika apgalvots, ka tas ir saistīts ar citiem tirgus mēroga faktoriem, kuriem nav nekāda sakara ar importu no Korejas. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka pieprasījumā iekļautie dati neliecinātu, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, Hansol Paper apgalvoja, ka pieprasījumā norādītie ekonomiskie rādītāji liecina, ka imports no Korejas nerada kaitējumu, Korejas tirgus daļa ir nenozīmīga un Savienības ražošanas nozare darbojas labi pārdošanas apjoma, tirgus daļas, ieguldījumu un darbības efektivitātes ziņā. Saskaņā ar Hansol Paper sniegto informāciju pieprasījumā tika atzīts, ka Savienības ražotāju pārdošanas cenas attiecīgajā periodā ir samazinājušās, taču tika apgalvots, ka tas ir saistīts ar citiem tirgus mēroga faktoriem, kuriem nav nekāda sakara ar importu no Korejas.

Hansol Paper

Hansol Paper

| (14) | Komisija paskaidroja, ka pieprasījumā pieprasījuma iesniedzējs norāda uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību no attiecīgās valsts puses. Komisija patiešām uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā sniedza pietiekamus pierādījumus, kas apliecina, ka pēc sākotnējā atveseļošanās perioda Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums, jo no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim pieauga imports no attiecīgās valsts. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka būtiska kaitējuma konstatēšanai cita starpā ir jāizvērtē arī pamatregulas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā aprakstītie būtiskie faktori. Pamatregulas 5. panta 2. punktā ir norādīts, ka sūdzībai jāsatur informācija par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, par šā importa ietekmi uz līdzīgā ražojuma cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. To mutatis mutandis piemēro iespējamības analīzei termiņbeigu pārskatīšanā. Tāpat arī stāvokļa pasliktināšanās nav jākonstatē attiecībā uz visiem faktoriem, lai varētu noteikt būtisku kaitējumu (un līdz ar to tā turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību). Turklāt tas, ka pastāv citi faktori, kas var ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli, ne vienmēr nozīmē, ka importa par dempinga cenām ietekme uz šo nozari nav būtiska (tas arī ir līdzīgi attiecināms uz iespējamības analīzi). Tas vēl jo vairāk attiecas uz termiņbeigu pārskatīšanu, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta tam, kas notiktu, ja pasākumus atceltu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas gadījumā antidempinga pasākumiem var būt zināma pozitīva ietekme, pat ja kaitējums kopumā turpināsies. Jebkurā gadījumā Komisija arī norādīja, ka pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Jo īpaši tas parādīja, ka Korejas tirgum raksturīgs ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums. Korejas iekšzemes tirgus nespēj absorbēt šo pārprodukciju. Tāpēc Savienības tirgus, kas ir pasaulē lielākais termopapīra tirgus, Korejas eksportētājiem ir pievilcīgs lieluma ziņā. Turklāt citiem eksporta tirgiem ir grūti piekļūt vairāku iemeslu dēļ (8). Pamatojoties uz to, Komisija bija tiesīga uzsākt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(14)

Komisija paskaidroja, ka pieprasījumā pieprasījuma iesniedzējs norāda uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību no attiecīgās valsts puses. Komisija patiešām uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā sniedza pietiekamus pierādījumus, kas apliecina, ka pēc sākotnējā atveseļošanās perioda Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums, jo no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 30. septembrim pieauga imports no attiecīgās valsts. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka būtiska kaitējuma konstatēšanai cita starpā ir jāizvērtē arī pamatregulas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā aprakstītie būtiskie faktori. Pamatregulas 5. panta 2. punktā ir norādīts, ka sūdzībai jāsatur informācija par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, par šā importa ietekmi uz līdzīgā ražojuma cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. To mutatis mutandis piemēro iespējamības analīzei termiņbeigu pārskatīšanā. Tāpat arī stāvokļa pasliktināšanās nav jākonstatē attiecībā uz visiem faktoriem, lai varētu noteikt būtisku kaitējumu (un līdz ar to tā turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību). Turklāt tas, ka pastāv citi faktori, kas var ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli, ne vienmēr nozīmē, ka importa par dempinga cenām ietekme uz šo nozari nav būtiska (tas arī ir līdzīgi attiecināms uz iespējamības analīzi). Tas vēl jo vairāk attiecas uz termiņbeigu pārskatīšanu, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta tam, kas notiktu, ja pasākumus atceltu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas gadījumā antidempinga pasākumiem var būt zināma pozitīva ietekme, pat ja kaitējums kopumā turpināsies. Jebkurā gadījumā Komisija arī norādīja, ka pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Jo īpaši tas parādīja, ka Korejas tirgum raksturīgs ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums. Korejas iekšzemes tirgus nespēj absorbēt šo pārprodukciju. Tāpēc Savienības tirgus, kas ir pasaulē lielākais termopapīra tirgus, Korejas eksportētājiem ir pievilcīgs lieluma ziņā. Turklāt citiem eksporta tirgiem ir grūti piekļūt vairāku iemeslu dēļ (8). Pamatojoties uz to, Komisija bija tiesīga uzsākt izmeklēšanu.

vai atkārtošanās

mutatis mutandis

8

| (15) | Attiecībā uz Hansol Paper pieprasījumā iekļautajiem apgalvojumiem par dažu kaitējuma rādītāju, piemēram, tirgus daļu un pārdošanas apjomu, pozitīvo attīstību Komisija atzīmēja, ka antidempinga pasākumiem bieži ir pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli – tas ir faktors, kas neapšaubāmi ir ņemts vērā Komisijas analīzē. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz Hansol Paper pieprasījumā iekļautajiem apgalvojumiem par dažu kaitējuma rādītāju, piemēram, tirgus daļu un pārdošanas apjomu, pozitīvo attīstību Komisija atzīmēja, ka antidempinga pasākumiem bieži ir pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli – tas ir faktors, kas neapšaubāmi ir ņemts vērā Komisijas analīzē.

Hansol Paper

| (16) | Attiecībā uz piezīmi par Savienības interesēm Komisijai nav juridiska pienākuma izskatīt Savienības intereses procedūras sākšanas posmā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz piezīmi par Savienības interesēm Komisijai nav juridiska pienākuma izskatīt Savienības intereses procedūras sākšanas posmā.

1.7.   Izlase

Izlase

| (17) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.7.1.   Savienības ražotāju izlase

Savienības ražotāju izlase

| (18) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem. Izlases veidošanai tika izmantoti kritēriji, kuros atspoguļojas lielākais reprezentatīvais līdzīgā ražojuma pārdošanas un ražošanas apjoms ES laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 86 % no aplēstā kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Viena piezīme tika saņemta no Savienības apvienības, kas atbalstīja provizorisko izlasi. Izlase tika apstiprināta 2022. gada 12. maijā. Izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(18)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem. Izlases veidošanai tika izmantoti kritēriji, kuros atspoguļojas lielākais reprezentatīvais līdzīgā ražojuma pārdošanas un ražošanas apjoms ES laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 86 % no aplēstā kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Viena piezīme tika saņemta no Savienības apvienības, kas atbalstīja provizorisko izlasi. Izlase tika apstiprināta 2022. gada 12. maijā. Izlase ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei.

1.7.2.   Importētāju izlase

Importētāju izlase

| (19) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga izlase, un vajadzības gadījumā to veidotu, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens nesaistīts importētājs nesniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc Komisija lēma, ka izlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(19)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga izlase, un vajadzības gadījumā to veidotu, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens nesaistīts importētājs nesniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc Komisija lēma, ka izlase nav vajadzīga.

1.8.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (20) | Komisija aicināja trīs izlasē iekļautos Savienības ražotājus un galveno zināmo ražotāju eksportētāju Korejā aizpildīt attiecīgās anketas, kas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas tiešsaistē (9). |
| --- | --- |

(20)

Komisija aicināja trīs izlasē iekļautos Savienības ražotājus un galveno zināmo ražotāju eksportētāju Korejā aizpildīt attiecīgās anketas, kas procedūras sākšanas dienā tika darītas pieejamas tiešsaistē (9).

9

| (21) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, galvenā zināmā ražotāja eksportētāja Hansol Paper un ar to saistītajiem importētājiem Hansol Europe B.V. un Hansol America Inc. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs atbildes uz anketas jautājumiem sniedza, norādot makrodatus. |
| --- | --- |

(21)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, galvenā zināmā ražotāja eksportētāja Hansol Paper un ar to saistītajiem importētājiem Hansol Europe B.V. un Hansol America Inc. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs atbildes uz anketas jautājumiem sniedza, norādot makrodatus.

Hansol Paper

Hansol Europe B.V.

Hansol America Inc.

1.9.   Pārbaude

Pārbaude

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos.
  Savienības ražotāji:






  — | Koehler Paper SE, Oberkirhe, Vācija, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos.

Savienības ražotāji:

—

Koehler Paper SE, Oberkirhe, Vācija,

Koehler Paper SE

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bīlefelde, Vācija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bīlefelde, Vācija,

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH

| — | Jujo Thermal Oy, Kautua, Somija. |
| --- | --- |

—

Jujo Thermal Oy, Kautua, Somija.

Jujo Thermal Oy

Ražotājs eksportētājs Korejas Republikā:

| — | Hansol Paper Co. Ltd, Seula un Sočhonas apgabals, Čhunčhonnamdo, Korejas Republika (turpmāk “
  Hansol Paper
  ”). |
| --- | --- |

—

Hansol Paper Co. Ltd, Seula un Sočhonas apgabals, Čhunčhonnamdo, Korejas Republika (turpmāk “
  Hansol Paper
  ”).

Hansol Paper Co. Ltd

Hansol Paper

Saistītie importētāji:

| — | Hansol Europe B.V., Hofdorpa, Nīderlande (turpmāk “
  Hansol Europe
  ”), |
| --- | --- |

—

Hansol Europe B.V., Hofdorpa, Nīderlande (turpmāk “
  Hansol Europe
  ”),

Hansol Europe B.V.

Hansol Europe

| — | Hansol America Inc., Fortlī, Amerikas Savienotās Valstis (turpmāk “
  Hansol America
  ”). |
| --- | --- |

—

Hansol America Inc., Fortlī, Amerikas Savienotās Valstis (turpmāk “
  Hansol America
  ”).

Hansol America Inc.

Hansol America

1.10.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (23) | Komisija 2023. gada 27. aprīlī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Komisija 2023. gada 10. maijā tikai uzņēmumam Hansol Paper nosūtīja atjauninātu cenu samazinājuma aprēķinu. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Tika saņemtas piezīmes no pieprasījuma iesniedzējiem un Hansol Paper. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2023. gada 27. aprīlī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Komisija 2023. gada 10. maijā tikai uzņēmumam Hansol Paper nosūtīja atjauninātu cenu samazinājuma aprēķinu. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Tika saņemtas piezīmes no pieprasījuma iesniedzējiem un Hansol Paper.

Hansol Paper

Hansol Paper

| (24) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Neviena persona nepieprasīja uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Neviena persona nepieprasīja uzklausīšanu.

1.11.   Datu noformējums

Datu noformējums

| (25) | Ņemot vērā to ierobežoto personu skaitu, kuras iesniedza datus, daži no tālāk norādītajiem skaitļiem bija jānorāda diapazonu veidā, lai novērtu konfidencialitātes pārkāpumus. Dati, kas saņemti no vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ir norādīti arī diapazonos, jo tas ir vienīgais uzņēmums, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to ierobežoto personu skaitu, kuras iesniedza datus, daži no tālāk norādītajiem skaitļiem bija jānorāda diapazonu veidā, lai novērtu konfidencialitātes pārkāpumus. Dati, kas saņemti no vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ir norādīti arī diapazonos, jo tas ir vienīgais uzņēmums, kurš sadarbojās.

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (26) | Pārskatāmais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, konkrēts vieglais termopapīrs, kas sver 65 g/m2 vai mazāk, ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”), ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā, ar termojutīgas vielas pārklājumu no vienas vai abām pusēm un ar virsmas pārklājumu vai bez tā (“pārskatāmais ražojums”), uz ko pašlaik attiecas KN kodi ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (TARIC kodi: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520). |
| --- | --- |

(26)

Pārskatāmais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, konkrēts vieglais termopapīrs, kas sver 65 g/m2 vai mazāk, ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”), ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā, ar termojutīgas vielas pārklājumu no vienas vai abām pusēm un ar virsmas pārklājumu vai bez tā (“pārskatāmais ražojums”), uz ko pašlaik attiecas KN kodi ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (TARIC kodi: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2

TARIC

| (27) | Vieglais termopapīrs ir speciāla sortimenta papīrs. Tam ir termoaktīvs pārklājums, kas reaģē, veidojot attēlu, kad to karsē printeris ar termiskām drukas galviņām. Vieglo termopapīru izmanto tirdzniecības vietās, piemēram, tādām vajadzībām kā mazumtirdzniecības kvītis, kā arī pašlīmējošās etiķetes e-komercijas iepakojumam, biļetēm un birkām. |
| --- | --- |

(27)

Vieglais termopapīrs ir speciāla sortimenta papīrs. Tam ir termoaktīvs pārklājums, kas reaģē, veidojot attēlu, kad to karsē printeris ar termiskām drukas galviņām. Vieglo termopapīru izmanto tirdzniecības vietās, piemēram, tādām vajadzībām kā mazumtirdzniecības kvītis, kā arī pašlīmējošās etiķetes e-komercijas iepakojumam, biļetēm un birkām.

| (28) | Vieglo termopapīru var ražot, izmantojot vairāku veidu ķīmiskos attīstītājus. Šī izmeklēšana attiecas uz visiem veidiem. |
| --- | --- |

(28)

Vieglo termopapīru var ražot, izmantojot vairāku veidu ķīmiskos attīstītājus. Šī izmeklēšana attiecas uz visiem veidiem.

2.2.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (29) | Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir Korejas Republikas izcelsmes pārskatāmais ražojums. |
| --- | --- |

(29)

Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir Korejas Republikas izcelsmes pārskatāmais ražojums.

2.3.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (30) | Kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību, |
| --- | --- | --- |

(30)

Kā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību,

| — | pārskatāmajam ražojumam, kas tiek ražots Korejas Republikā un pārdots tās iekšzemes tirgū, kā arī |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, kas tiek ražots Korejas Republikā un pārdots tās iekšzemes tirgū, kā arī

| — | pārskatāmajam ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

pārskatāmajam ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (31) | Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(31)

Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.4.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (32) | Iesniedzot informāciju 2022. gada 1. jūlijā, ražotājs eksportētājs pieprasīja paskaidrojumu, vai Savienības ražošanas nozares ražotie jaunie ražojuma veidi tiks iekļauti termiņbeigu pārskatīšanas darbības jomā vai izslēgti no tās. Šo jauno ražojuma veidu ražošanai netiek izmantoti ķīmiskie attīstītāji, un attēlu izveido, pamatojoties uz fizikālu, nevis ķīmisku procesu. Ar paziņojumu lietas materiālos, kas datēts ar 2022. gada 19. septembri, precizēja izmeklēšanas jomu tādā nozīmē, ka procedūra attiecas tikai uz vieglo termopapīru, kura ražošanai izmantots ķīmisks attīstītājs. |
| --- | --- |

(32)

Iesniedzot informāciju 2022. gada 1. jūlijā, ražotājs eksportētājs pieprasīja paskaidrojumu, vai Savienības ražošanas nozares ražotie jaunie ražojuma veidi tiks iekļauti termiņbeigu pārskatīšanas darbības jomā vai izslēgti no tās. Šo jauno ražojuma veidu ražošanai netiek izmantoti ķīmiskie attīstītāji, un attēlu izveido, pamatojoties uz fizikālu, nevis ķīmisku procesu. Ar paziņojumu lietas materiālos, kas datēts ar 2022. gada 19. septembri, precizēja izmeklēšanas jomu tādā nozīmē, ka procedūra attiecas tikai uz vieglo termopapīru, kura ražošanai izmantots ķīmisks attīstītājs.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (33) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās vieglā termopapīra imports no Korejas Republikas, kaut arī mazākā apjomā nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (t. i., no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim). Saskaņā ar tālāk redzamo 2. tabulu vieglā termopapīra imports no Korejas Republikas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 2,7 % no Savienības tirgus, salīdzinot ar 13,6 % tirgus daļu sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(33)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās vieglā termopapīra imports no Korejas Republikas, kaut arī mazākā apjomā nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (t. i., no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim). Saskaņā ar tālāk redzamo 2. tabulu vieglā termopapīra imports no Korejas Republikas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 2,7 % no Savienības tirgus, salīdzinot ar 13,6 % tirgus daļu sākotnējā izmeklēšanā.

| (34) | Uzņēmums Hansol Paper sadarbojās izmeklēšanas procesā. Šā uzņēmuma ražojumi veidoja (gandrīz) visu pārskatāmā ražojuma importu no Korejas Republikas. Neviens cits ražotājs eksportētājs nepieteicās. Konstatējumi par dempinga turpināšanos ir balstīti uz pārbaudītajiem Hansol Paper datiem. |
| --- | --- |

(34)

Uzņēmums Hansol Paper sadarbojās izmeklēšanas procesā. Šā uzņēmuma ražojumi veidoja (gandrīz) visu pārskatāmā ražojuma importu no Korejas Republikas. Neviens cits ražotājs eksportētājs nepieteicās. Konstatējumi par dempinga turpināšanos ir balstīti uz pārbaudītajiem Hansol Paper datiem.

Hansol Paper

Hansol Paper

3.2.   Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (35) | Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību. Tādējādi ražotāja eksportētāja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir uzskatāms par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(35)

Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību. Tādējādi ražotāja eksportētāja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir uzskatāms par reprezentatīvu.

| (36) | Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(36)

Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (37) | Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka dažiem ražojuma veidiem, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika eksportēti uz Savienību, nebija nekāda pārdošanas apjoma vietējā tirgū, un tādējādi tie nebija reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(37)

Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiska vai salīdzināma ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka dažiem ražojuma veidiem, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika eksportēti uz Savienību, nebija nekāda pārdošanas apjoma vietējā tirgū, un tādējādi tie nebija reprezentatīvi.

| (38) | Tad Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū veiktā rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(38)

Tad Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū veiktā rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktiskos iekšzemes pārdošanas apjomus.

| (39) | Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:






  (a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kuru pārdod par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; kā arī |
| --- | --- | --- |

(39)

Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:

(a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kuru pārdod par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; kā arī

| (b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

(b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (40) | Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(40)

Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (41) | Normālā vērtība ir tikai konkrētā ražojuma veida rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:






  (a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai |
| --- | --- | --- |

(41)

Normālā vērtība ir tikai konkrētā ražojuma veida rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

(a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma vai

| (b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (42) | Iekšzemes tirgū pārdoto apjomu analīze parādīja, ka atkarībā no ražojuma veida 32–100 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un katra ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi, atkarībā no ražojuma veida, normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa iekšzemes pārdošanas apjoma cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(42)

Iekšzemes tirgū pārdoto apjomu analīze parādīja, ka atkarībā no ražojuma veida 32–100 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un katra ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi, atkarībā no ražojuma veida, normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa iekšzemes pārdošanas apjoma cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto vērtību.

| (43) | Ja ražojuma veidu nepārdeva iekšzemes tirgū un ja neviens cits ražotājs eksportētājs nebija noteicis šāda ražojuma veida pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(43)

Ja ražojuma veidu nepārdeva iekšzemes tirgū un ja neviens cits ražotājs eksportētājs nebija noteicis šāda ražojuma veida pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (44) | Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  (a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; kā arī |
| --- | --- | --- |

(44)

Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

(a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija radušās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; kā arī

| (b) | vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija guvis, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(b)

vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija guvis, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

3.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (45) | Hansol Paper eksportēja pārskatāmo ražojumu uz Savienību vai nu tiešā veidā neatkarīgiem klientiem, vai ar tā saistītā uzņēmuma Hansol Europe starpniecību. |
| --- | --- |

(45)

Hansol Paper eksportēja pārskatāmo ražojumu uz Savienību vai nu tiešā veidā neatkarīgiem klientiem, vai ar tā saistītā uzņēmuma Hansol Europe starpniecību.

Hansol Paper

Hansol Europe

| (46) | Attiecībā uz ražotāja eksportētāja pārdošanu tiešā veidā neatkarīgiem klientiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija tā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz ražotāja eksportētāja pārdošanu tiešā veidā neatkarīgiem klientiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija tā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (47) | Eksporta cena ražotāja eksportētāja veiktajai pārdošanai uz Savienību ar uzņēmuma Hansol Europe starpniecību, kurš darbojas kā importētājs, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tajā skaitā PVA izmaksas, kā arī uzkrātā peļņa. |
| --- | --- |

(47)

Eksporta cena ražotāja eksportētāja veiktajai pārdošanai uz Savienību ar uzņēmuma Hansol Europe starpniecību, kurš darbojas kā importētājs, tika noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums tika pirmo reizi pārdots tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 9. punktā. Šajā gadījumā cena tika koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz tālākpārdošanas brīdim, tajā skaitā PVA izmaksas, kā arī uzkrātā peļņa.

Hansol Europe

| (48) | Attiecībā uz izmantoto peļņas procentu Komisija, ievērojot Savienības tiesu iedibināto judikatūru (10), neizmantoja saistītā uzņēmuma peļņas procentu, jo tas tiek uzskatīts par neuzticamu. Tā kā nebija citas informācijas, tā balstījās uz konkrētu peļņas procentu, t. i., 4,5 %, kas tika izmantots arī sākotnējā izmeklēšanā (11). |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz izmantoto peļņas procentu Komisija, ievērojot Savienības tiesu iedibināto judikatūru (10), neizmantoja saistītā uzņēmuma peļņas procentu, jo tas tiek uzskatīts par neuzticamu. Tā kā nebija citas informācijas, tā balstījās uz konkrētu peļņas procentu, t. i., 4,5 %, kas tika izmantots arī sākotnējā izmeklēšanā (11).

10

11

3.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (49) | Komisija salīdzināja katra ražojuma veida normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Komisija salīdzināja katra ražojuma veida normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu EXW līmenī.

EXW

| (50) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Transporta izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, banku nodevu, ES muitas nodokļu, gada beigu atlaižu, komisijas maksas un nodokļu atmaksas korekcijas tika atskaitītas no cenām iekšzemes tirgū un/vai eksporta pārdošanas cenām, ja tās tika paziņotas un atzītas par pamatotām. Komisija uzskatīja, ka prasības par korekcijām saistībā ar iepakošanas izmaksām un kredīta izmaksām nav pamatotas. |
| --- | --- |

(50)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Transporta izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, banku nodevu, ES muitas nodokļu, gada beigu atlaižu, komisijas maksas un nodokļu atmaksas korekcijas tika atskaitītas no cenām iekšzemes tirgū un/vai eksporta pārdošanas cenām, ja tās tika paziņotas un atzītas par pamatotām. Komisija uzskatīja, ka prasības par korekcijām saistībā ar iepakošanas izmaksām un kredīta izmaksām nav pamatotas.

| (51) | Eksportam paredzēto un iekšzemes tirgū pārdoto apjomu iepakošanas izmaksas būtībā bija identiskas, tāpēc nebija iemesla apmierināt korekcijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(51)

Eksportam paredzēto un iekšzemes tirgū pārdoto apjomu iepakošanas izmaksas būtībā bija identiskas, tāpēc nebija iemesla apmierināt korekcijas pieprasījumu.

| (52) | Pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktā paredzēts, ka, ja kredīts ir faktors, ko ņem vērā, nosakot pieprasītās cenas, korekcija var būt attaisnojama. Komisija noraidīja kredīta izmaksu korekciju, pamatojoties uz argumentāciju, kas tās sensitīvās būtības dēļ tika atklātas tikai ražotājam eksportētājam. Komisija secināja, ka piešķirtā kredīta izmaksas nebija faktors, ko attiecīgā persona ņēma vērā, nosakot pieprasītās cenas. |
| --- | --- |

(52)

Pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktā paredzēts, ka, ja kredīts ir faktors, ko ņem vērā, nosakot pieprasītās cenas, korekcija var būt attaisnojama. Komisija noraidīja kredīta izmaksu korekciju, pamatojoties uz argumentāciju, kas tās sensitīvās būtības dēļ tika atklātas tikai ražotājam eksportētājam. Komisija secināja, ka piešķirtā kredīta izmaksas nebija faktors, ko attiecīgā persona ņēma vērā, nosakot pieprasītās cenas.

3.2.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (53) | Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar pārskatāmā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar pārskatāmā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (54) | Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, uzņēmumam Hansol Paper ir 29 %. Tāpēc tika secināts, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(54)

Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, uzņēmumam Hansol Paper ir 29 %. Tāpēc tika secināts, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

CIF

Hansol Paper

| (55) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper norādīja, ka lielāko daļu dempinga veidoja etiķešu termopapīrs, un norādīja uz ražojumu sortimenta atšķirībām starp tā pārdošanas apjomiem Savienībā sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā. Komisija atgādina, ka normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta katram ražojuma veidam, kā aprakstīts iepriekš minētajās iedaļās, un ka galu galā bija jānosaka tikai viena dempinga starpība visiem pārdotajiem ražojumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie pasākumi. Tāpēc, nosakot dempinga starpību, tika ņemta vērā ražojumu sortimenta atšķirība starp sākotnējo izmeklēšanu un pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(55)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper norādīja, ka lielāko daļu dempinga veidoja etiķešu termopapīrs, un norādīja uz ražojumu sortimenta atšķirībām starp tā pārdošanas apjomiem Savienībā sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā. Komisija atgādina, ka normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta katram ražojuma veidam, kā aprakstīts iepriekš minētajās iedaļās, un ka galu galā bija jānosaka tikai viena dempinga starpība visiem pārdotajiem ražojumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie pasākumi. Tāpēc, nosakot dempinga starpību, tika ņemta vērā ražojumu sortimenta atšķirība starp sākotnējo izmeklēšanu un pārskatīšanu.

Hansol Paper

3.3.   Dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

Dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

| (56) | Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Korejas Republikā un Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem. |
| --- | --- |

(56)

Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Korejas Republikā un Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem.

3.3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Korejas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Korejas Republikā

| (57) | Saskaņā ar tirgus informāciju Hansol Paper nepārprotami bija lielākais pārskatāmā ražojuma ražotājs Korejas Republikā. Tā ražošanas jauda mainījās atkarībā no avota. Hansol Paper 2019. gada Ilgtspējas ziņojumā (2019 Hansol Paper Sustainability Report) bija noteikts, ka tā ir 355 000 tonnu gadā attiecībā uz sadalījumu, kas ietver vieglo termopapīru (12). Izmeklēšanas gaitā, atzīstot, ka šis skaitlis ir plānotā jauda ražojumiem ar termisko pārklājumu, uzņēmums Hansol Paper iesniedza ražošanas jaudas rādītājus robežās no 250 000 līdz 300 000 tonnām gadā. Pārbaudes uz vietas laikā uzņēmums apgalvoja, ka 2019. gada ziņojumā norādītais skaitlis ir neprecīzs. Uzņēmums uzskatīja, ka kompānijas Laves Chemie Consulting 2019.–2024. gada pasaules termopapīra tirgus pētījumā (Thermal Paper 2019-2024 World Market Study) sniegtie jaudas rādītāji bija precīzāki. Šajā pētījumā tika lēsts, ka uzņēmuma Hansol Paper termopapīra ražošanas jauda ir 260 000 tonnu gadā (13). |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar tirgus informāciju Hansol Paper nepārprotami bija lielākais pārskatāmā ražojuma ražotājs Korejas Republikā. Tā ražošanas jauda mainījās atkarībā no avota. Hansol Paper 2019. gada Ilgtspējas ziņojumā (2019 Hansol Paper Sustainability Report) bija noteikts, ka tā ir 355 000 tonnu gadā attiecībā uz sadalījumu, kas ietver vieglo termopapīru (12). Izmeklēšanas gaitā, atzīstot, ka šis skaitlis ir plānotā jauda ražojumiem ar termisko pārklājumu, uzņēmums Hansol Paper iesniedza ražošanas jaudas rādītājus robežās no 250 000 līdz 300 000 tonnām gadā. Pārbaudes uz vietas laikā uzņēmums apgalvoja, ka 2019. gada ziņojumā norādītais skaitlis ir neprecīzs. Uzņēmums uzskatīja, ka kompānijas Laves Chemie Consulting 2019.–2024. gada pasaules termopapīra tirgus pētījumā (Thermal Paper 2019-2024 World Market Study) sniegtie jaudas rādītāji bija precīzāki. Šajā pētījumā tika lēsts, ka uzņēmuma Hansol Paper termopapīra ražošanas jauda ir 260 000 tonnu gadā (13).

Hansol Paper

Hansol Paper

2019 Hansol Paper Sustainability Report

12

Hansol Paper

Laves Chemie Consulting

Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

Hansol Paper

13

| (58) | Saskaņā ar iepriekš minēto Laves Chemie Consulting pētījumu Korejas Republikā vēl nesen bija trīs citi termopapīra ražotāji ar kopējo ražošanas jaudu 45 000 tonnu apmērā (14). Tomēr joprojām nav skaidrs, cik lielā mērā šāda jauda varētu aktivizēties attiecībā uz vieglo termopapīru, ja tirgus apstākļi tam dotu iemeslu. Saskaņā ar Savienības ražotāju sniegto informāciju vienīgais papildu Korejas ražotājs, kas joprojām ražo termopapīru, būtu uzņēmums Donghwa Ind co. Ltd, kura ražošanas jauda ir 15 000 tonnu gadā (15). |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar iepriekš minēto Laves Chemie Consulting pētījumu Korejas Republikā vēl nesen bija trīs citi termopapīra ražotāji ar kopējo ražošanas jaudu 45 000 tonnu apmērā (14). Tomēr joprojām nav skaidrs, cik lielā mērā šāda jauda varētu aktivizēties attiecībā uz vieglo termopapīru, ja tirgus apstākļi tam dotu iemeslu. Saskaņā ar Savienības ražotāju sniegto informāciju vienīgais papildu Korejas ražotājs, kas joprojām ražo termopapīru, būtu uzņēmums Donghwa Ind co. Ltd, kura ražošanas jauda ir 15 000 tonnu gadā (15).

Laves Chemie Consulting

14

Donghwa Ind co. Ltd

15

| (59) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai gan Komisija nevarēja kvantitatīvi noteikt neizmantoto jaudu Korejā kopumā, tā varēja konstatēt, ka ražošanas jauda ir ievērojama, proti, tā ir aptuveni 10 reizes lielāka nekā iekšzemes patēriņš Korejā un gandrīz divas reizes pārsniedz patēriņu Savienībā. Turklāt Hansol Paper ir vairākkārt paziņojis par nodomu paplašināt savu termopapīra ražošanu, kā norādīts tā finanšu pārskatā par 2021. gada pirmo pusgadu (16) un turpmākajos finanšu pārskatos (arī 2022. gadā (17)). Šāda paplašināšana nozīmētu Korejas termopapīra ražošanas jaudas palielināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas jau tā bija ievērojami augstāka nekā vieglā termopapīra patēriņš Savienībā (sk. 1. tabulu). |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai gan Komisija nevarēja kvantitatīvi noteikt neizmantoto jaudu Korejā kopumā, tā varēja konstatēt, ka ražošanas jauda ir ievērojama, proti, tā ir aptuveni 10 reizes lielāka nekā iekšzemes patēriņš Korejā un gandrīz divas reizes pārsniedz patēriņu Savienībā. Turklāt Hansol Paper ir vairākkārt paziņojis par nodomu paplašināt savu termopapīra ražošanu, kā norādīts tā finanšu pārskatā par 2021. gada pirmo pusgadu (16) un turpmākajos finanšu pārskatos (arī 2022. gadā (17)). Šāda paplašināšana nozīmētu Korejas termopapīra ražošanas jaudas palielināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas jau tā bija ievērojami augstāka nekā vieglā termopapīra patēriņš Savienībā (sk. 1. tabulu).

Hansol Paper

16

17

| (60) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper paziņoja, ka Komisijas konstatējumi par jaudu Korejā ir nepamatoti un nepareizi, jo: i) Hansol Paper bija vienīgais pārskatāmā ražojuma ražotājs Korejā, ii) Komisija bija nepareizi interpretējusi Hansol Paper paziņojumus par paplašināšanos un iii) Komisija bija pārspīlējusi, konstatējot, ka Hansol Paper ražošanas jauda ir būtiski elastīga. |
| --- | --- |

(60)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper paziņoja, ka Komisijas konstatējumi par jaudu Korejā ir nepamatoti un nepareizi, jo: i) Hansol Paper bija vienīgais pārskatāmā ražojuma ražotājs Korejā, ii) Komisija bija nepareizi interpretējusi Hansol Paper paziņojumus par paplašināšanos un iii) Komisija bija pārspīlējusi, konstatējot, ka Hansol Paper ražošanas jauda ir būtiski elastīga.

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

| (61) | Komisija tam nepiekrita. Attiecībā uz apgalvojumu, ka Hansol Paper esot vienīgais pārskatāmā ražojuma ražotājs Korejā, Komisija norādīja, ka tas ir pretrunā citai lietā esošai informācijai, tai skaitā paša Hansol Paper paziņojumiem termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā (18). Lai gan Komisija šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konsekventi uzskatīja, ka Hansol Paper bija vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Komisija nebija secinājusi, ka Hansol Paper ir vienīgais vieglā termopapīra ražotājs Korejas Republikā. Gluži pretēji, kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā, lietā esošie pierādījumi liecināja, ka vismaz vēl viens vieglā termopapīra ražotājs Korejas Republikā, proti, Donghwa Ind co. Ltd, varētu būt pārskatāmā ražojuma ražotājs. Komisija atzīmēja, ka Donghwa Ind tīmekļvietnē (19) bija atsauces uz termopapīra ražošanu kopumā un tādu ražojumu attēli kā, piemēram, tirdzniecības vietu kvītis, kas parasti izgatavotas no viegla termopapīra. Komisija arī atzīmēja, ka, ņemot vērā pierādījumus par pretējo, Hansol Paper neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu apgalvojumu, ka tas ir vienīgais vieglā termopapīra ražotājs Korejas Republikā. Tāpēc prasība tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(61)

Komisija tam nepiekrita. Attiecībā uz apgalvojumu, ka Hansol Paper esot vienīgais pārskatāmā ražojuma ražotājs Korejā, Komisija norādīja, ka tas ir pretrunā citai lietā esošai informācijai, tai skaitā paša Hansol Paper paziņojumiem termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā (18). Lai gan Komisija šajā pārskatīšanas izmeklēšanā konsekventi uzskatīja, ka Hansol Paper bija vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Komisija nebija secinājusi, ka Hansol Paper ir vienīgais vieglā termopapīra ražotājs Korejas Republikā. Gluži pretēji, kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā, lietā esošie pierādījumi liecināja, ka vismaz vēl viens vieglā termopapīra ražotājs Korejas Republikā, proti, Donghwa Ind co. Ltd, varētu būt pārskatāmā ražojuma ražotājs. Komisija atzīmēja, ka Donghwa Ind tīmekļvietnē (19) bija atsauces uz termopapīra ražošanu kopumā un tādu ražojumu attēli kā, piemēram, tirdzniecības vietu kvītis, kas parasti izgatavotas no viegla termopapīra. Komisija arī atzīmēja, ka, ņemot vērā pierādījumus par pretējo, Hansol Paper neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu apgalvojumu, ka tas ir vienīgais vieglā termopapīra ražotājs Korejas Republikā. Tāpēc prasība tiek noraidīta.

Hansol Paper

Hansol Paper

18

Hansol Paper

Hansol Paper

Donghwa Ind co. Ltd

Donghwa Ind

19

Hansol Paper

| (62) | Komisija nepiekrita, ka neizmantotā jauda Korejā bija nulle, kā to apgalvoja Hansol. Piemēram, Hansol Paper iesniedza tik zemus jaudas rādītājus, ka tā paziņotais jaudas izmantojums dažos attiecīgā perioda gados būtu pārsniedzis 100 %. |
| --- | --- |

(62)

Komisija nepiekrita, ka neizmantotā jauda Korejā bija nulle, kā to apgalvoja Hansol. Piemēram, Hansol Paper iesniedza tik zemus jaudas rādītājus, ka tā paziņotais jaudas izmantojums dažos attiecīgā perioda gados būtu pārsniedzis 100 %.

Hansol

Hansol Paper

| (63) | Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka tā nepareizi interpretējusi uzņēmuma Hansol Paper paziņojumus par paplašināšanos un jautājumu par elastīgo ražošanas jaudu. Pats Hansol Paper savos finanšu pārskatos vairākkārt ir publiski paziņojis par nodomu paplašināt termopapīra ražošanu (20). Tas, ka pārbaudes apmeklējuma laikā pieejamie ieguldījumu plāni neietvēra ieguldījumus, kuru mērķis ir palielināt jaudu, neliedz Hansol Paper vēlāk īstenot savus paziņojumus. Jebkurā gadījumā Hansol Paper ir daudz iespēju paplašināt termopapīra ražošanu, ieskaitot jaudas maiņu. Kā norāda pats uzņēmums Hansol Paper 2022. gada Ilgtspējas ziņojumā (21), Hansol Paper nenoliedzami ir elastīgas ražošanas iekārtas. Pat ja elastīguma kvantitatīvais novērtējums nav skaidri pieejams, pats fakts, ka tas parādījās ziņojumā, liecina, ka šis elastīgums nav mazsvarīgs un tāpēc par to ir vērts publiski paziņot. Hansol Paper 2023. gada ražošanas plānā paredzētais ražojumu sortiments neliedz uzņēmumam nepieciešamības gadījumā ievērojamu jaudas apjomu pārvirzīt pārskatāmajam ražojumam. |
| --- | --- |

(63)

Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka tā nepareizi interpretējusi uzņēmuma Hansol Paper paziņojumus par paplašināšanos un jautājumu par elastīgo ražošanas jaudu. Pats Hansol Paper savos finanšu pārskatos vairākkārt ir publiski paziņojis par nodomu paplašināt termopapīra ražošanu (20). Tas, ka pārbaudes apmeklējuma laikā pieejamie ieguldījumu plāni neietvēra ieguldījumus, kuru mērķis ir palielināt jaudu, neliedz Hansol Paper vēlāk īstenot savus paziņojumus. Jebkurā gadījumā Hansol Paper ir daudz iespēju paplašināt termopapīra ražošanu, ieskaitot jaudas maiņu. Kā norāda pats uzņēmums Hansol Paper 2022. gada Ilgtspējas ziņojumā (21), Hansol Paper nenoliedzami ir elastīgas ražošanas iekārtas. Pat ja elastīguma kvantitatīvais novērtējums nav skaidri pieejams, pats fakts, ka tas parādījās ziņojumā, liecina, ka šis elastīgums nav mazsvarīgs un tāpēc par to ir vērts publiski paziņot. Hansol Paper 2023. gada ražošanas plānā paredzētais ražojumu sortiments neliedz uzņēmumam nepieciešamības gadījumā ievērojamu jaudas apjomu pārvirzīt pārskatāmajam ražojumam.

Hansol Paper

Hansol Paper

20

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

21

Hansol Paper

Hansol Paper

3.3.2.   Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem

Savienības tirgus pievilcība salīdzinājumā ar citiem tirgiem

| (64) | Korejas Republikas iekšzemes tirgus ir mazs, un gada patēriņš svārstās no 20 000 līdz 37 200 tonnām (22). Uzņēmuma Hansol Paper gada produkcija vien ir 4–9 reizes lielāka nekā pārskatāmā ražojuma patēriņš iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka apjoma ziņā iekšzemes patēriņš sarūk, jo valstī dominējošā ražotāja Hansol Paper vieglā termopapīra iekšzemes pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 29 % (23). Tādējādi Korejas vieglā termopapīra ražošanas nozare ir orientēta uz eksportu. Informāciju par Hansol Paper iekšzemes pārdošanas rentabilitāti sk. 3.2.1. iedaļā iepriekš. |
| --- | --- |

(64)

Korejas Republikas iekšzemes tirgus ir mazs, un gada patēriņš svārstās no 20 000 līdz 37 200 tonnām (22). Uzņēmuma Hansol Paper gada produkcija vien ir 4–9 reizes lielāka nekā pārskatāmā ražojuma patēriņš iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka apjoma ziņā iekšzemes patēriņš sarūk, jo valstī dominējošā ražotāja Hansol Paper vieglā termopapīra iekšzemes pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 29 % (23). Tādējādi Korejas vieglā termopapīra ražošanas nozare ir orientēta uz eksportu. Informāciju par Hansol Paper iekšzemes pārdošanas rentabilitāti sk. 3.2.1. iedaļā iepriekš.

22

Hansol Paper

Hansol Paper

23

Hansol Paper

| (65) | Pamatojoties uz pārbaudītajiem Hansol Paper datiem, Komisija konstatēja, ka Korejas eksporta apjoms uz citiem galamērķiem, nevis Savienību, pārskatīšanas periodā pieauga (24). Tā arī konstatēja, ka Korejas eksports, jo īpaši uz ASV, bija ievērojams (25). Tomēr Korejas eksporta pārdošanas cenas uz citiem galamērķiem, nevis Savienību, pārskatīšanas periodā samazinājās. Tas ir skaidri redzams ASV tirgū (26). Turklāt ASV iestādes 2021. gada 27. septembrī noteica antidempinga pasākumus termopapīra importam, kura izcelsme cita starpā ir Korejas Republikā (27). Šo iemeslu dēļ ASV tirgus cenu ziņā ir kļuvis mazāk pievilcīgs Korejas eksportam. |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz pārbaudītajiem Hansol Paper datiem, Komisija konstatēja, ka Korejas eksporta apjoms uz citiem galamērķiem, nevis Savienību, pārskatīšanas periodā pieauga (24). Tā arī konstatēja, ka Korejas eksports, jo īpaši uz ASV, bija ievērojams (25). Tomēr Korejas eksporta pārdošanas cenas uz citiem galamērķiem, nevis Savienību, pārskatīšanas periodā samazinājās. Tas ir skaidri redzams ASV tirgū (26). Turklāt ASV iestādes 2021. gada 27. septembrī noteica antidempinga pasākumus termopapīra importam, kura izcelsme cita starpā ir Korejas Republikā (27). Šo iemeslu dēļ ASV tirgus cenu ziņā ir kļuvis mazāk pievilcīgs Korejas eksportam.

Hansol Paper

24

25

26

27

| (66) | Savienības tirgus ir lielākais vieglā termopapīra tirgus pasaulē, kas veido aptuveni 25 % no pasaules patēriņa, un tam ir augsts izaugsmes potenciāls absolūtā izteiksmē (28). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs cenu ziņā salīdzinājumā ar citiem tirgiem. Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2017. gadā imports no Korejas Republikas ievērojami samazinājās, un tikai 2020. gadā tas sasniedza 1 000–2 500 tonnas. Tomēr kopš tā laika un neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem, Korejas pārdošanas apjomi uz Savienību atkal pieauga (29), un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie sasniedza 4 500–6 000 tonnas, kas veido 2,7 % tirgus daļu. |
| --- | --- |

(66)

Savienības tirgus ir lielākais vieglā termopapīra tirgus pasaulē, kas veido aptuveni 25 % no pasaules patēriņa, un tam ir augsts izaugsmes potenciāls absolūtā izteiksmē (28). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs cenu ziņā salīdzinājumā ar citiem tirgiem. Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2017. gadā imports no Korejas Republikas ievērojami samazinājās, un tikai 2020. gadā tas sasniedza 1 000–2 500 tonnas. Tomēr kopš tā laika un neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem, Korejas pārdošanas apjomi uz Savienību atkal pieauga (29), un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie sasniedza 4 500–6 000 tonnas, kas veido 2,7 % tirgus daļu.

28

29

| (67) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper pieprasīja Komisijai aprēķināt dempinga starpību Hansol Paper pārdošanas apjomiem trešo valstu tirgos, pamatojoties uz to, ka šāds aprēķins ir konsekventa prakse Komisijas veiktajās termiņbeigu pārskatīšanās un ka Komisija nav novērtējusi, vai Hansol Paper eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem liecina par dempingu. Komisija paskaidroja, ka termiņbeigu pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Ņemot vērā to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts ievērojams dempings attiecībā uz pārdošanas apjomiem uz Savienību, un tam sekojošo secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību, Komisijai šajā izmeklēšanā nebija jāveic papildu dempinga noteikšana. Attiecībā uz Hansol Paper eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem tās tika analizētas iepriekš 65. apsvērumā. Tās sīkāk analizētas turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(67)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper pieprasīja Komisijai aprēķināt dempinga starpību Hansol Paper pārdošanas apjomiem trešo valstu tirgos, pamatojoties uz to, ka šāds aprēķins ir konsekventa prakse Komisijas veiktajās termiņbeigu pārskatīšanās un ka Komisija nav novērtējusi, vai Hansol Paper eksporta cenas uz trešo valstu tirgiem liecina par dempingu. Komisija paskaidroja, ka termiņbeigu pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. Ņemot vērā to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts ievērojams dempings attiecībā uz pārdošanas apjomiem uz Savienību, un tam sekojošo secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību, Komisijai šajā izmeklēšanā nebija jāveic papildu dempinga noteikšana. Attiecībā uz Hansol Paper eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem tās tika analizētas iepriekš 65. apsvērumā. Tās sīkāk analizētas turpmākajos apsvērumos.

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

| (68) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis konstatēt, ka Savienības vieglā termopapīra tirgus vairs nav pievilcīgs, ņemot vērā informāciju, ko jau iesniedza Hansol Paper (un ko Komisija it kā nebija pietiekami ņēmusi vērā), un jo īpaši apgalvojumus, ka Hansol Paper vairs nekoncentrēsies uz Savienības tirgu, ASV tirgus nozīmi uzņēmumam Hansol Paper, ASV antidempinga pasākumu līmeni termopapīram un ka Komisija šajā regulā nav aprakstījusi Hansol Paper darbības citos trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

(68)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis konstatēt, ka Savienības vieglā termopapīra tirgus vairs nav pievilcīgs, ņemot vērā informāciju, ko jau iesniedza Hansol Paper (un ko Komisija it kā nebija pietiekami ņēmusi vērā), un jo īpaši apgalvojumus, ka Hansol Paper vairs nekoncentrēsies uz Savienības tirgu, ASV tirgus nozīmi uzņēmumam Hansol Paper, ASV antidempinga pasākumu līmeni termopapīram un ka Komisija šajā regulā nav aprakstījusi Hansol Paper darbības citos trešo valstu tirgos.

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

| (69) | Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka Savienības tirgus nav pievilcīgs Korejas eksportam. Tas, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgus nebija Hansol Paper galvenais tirgus apjoma ziņā un ka Hansol Paper bija ievērojams pārdošanas apjoms ASV, nemazina Savienības tirgus pievilcību. Turklāt Komisija apgalvoja, ka antidempinga pasākumu pastāvēšana ASV padara ASV tirgu mazāk pievilcīgu nekā pirms pasākumu noteikšanas, pat ja pasākumu līmenis nav pārmērīgs. Attiecībā uz Hansol Paper pārdošanas apjomiem citos tirgos Komisija šajā regulā nevarēja izpaust pārdošanas apjomus un cenas citos tirgos pa valstīm, ciktāl attiecīgā persona (t. i., vienīgais attiecīgo datu avots) šādu informāciju uzskatīja par konfidenciālu. Komisija tomēr izvērtēja Hansol Paper pārdošanas un cenu stratēģiju citos tirgos, par ko attiecīgā persona tika informēta pārbaudes ziņojumos. Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka visā pasaulē termopapīru ražo tikai dažās valstīs, kā norādīts Laves Chemie pētījumā “Thermal Paper 2019-2024 World Market Study”. Tāpēc pārskatāmā ražojuma ražotāji ar vietējo ražotāju konkurenci saskaras tikai dažos pasaules reģionos. Tādējādi Dienvidamerika un Centrālamerika, Āfrika, Austrālija un lielākā daļa Āzijas valstu bija termopapīra neto importētājas (30), galvenokārt no Korejas. Pat ja principā tirgi bez (nozīmīgas) iekšzemes ražošanas pirmajā acu uzmetienā šķiet pievilcīgāki, Komisija konstatēja, ka kopumā Hansol Paper pārskatāmā ražojuma pārdošanas cenas eksporta tirgos ārpus ES, to starpā ASV, attiecīgajā periodā samazinājās tikpat lielā mērā kā cenas Savienībā. Salīdzinot Hansol Paper pārdošanas cenas visos eksporta tirgos ārpus ES un Hansol Paper pārdošanas cenas Savienībā, atklājās, ka attiecīgajā periodā ES cenas kopumā bija pastāvīgi augstākas nekā Hansol Paper pārdošanas cenas pārējai pasaulei. Tāpēc Komisija apstiprināja, ka Savienības tirgus, kas ir lielākais vieglā termopapīra tirgus pasaulē un tirgus ar augstu izaugsmes potenciālu absolūtā izteiksmē, apjoma un cenas ziņā ir pievilcīgs tirgus Korejas eksportam neatkarīgi no izmaiņām Hansol Paper pārdošanas tīklā kopš sākotnējās izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(69)

Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka Savienības tirgus nav pievilcīgs Korejas eksportam. Tas, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgus nebija Hansol Paper galvenais tirgus apjoma ziņā un ka Hansol Paper bija ievērojams pārdošanas apjoms ASV, nemazina Savienības tirgus pievilcību. Turklāt Komisija apgalvoja, ka antidempinga pasākumu pastāvēšana ASV padara ASV tirgu mazāk pievilcīgu nekā pirms pasākumu noteikšanas, pat ja pasākumu līmenis nav pārmērīgs. Attiecībā uz Hansol Paper pārdošanas apjomiem citos tirgos Komisija šajā regulā nevarēja izpaust pārdošanas apjomus un cenas citos tirgos pa valstīm, ciktāl attiecīgā persona (t. i., vienīgais attiecīgo datu avots) šādu informāciju uzskatīja par konfidenciālu. Komisija tomēr izvērtēja Hansol Paper pārdošanas un cenu stratēģiju citos tirgos, par ko attiecīgā persona tika informēta pārbaudes ziņojumos. Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka visā pasaulē termopapīru ražo tikai dažās valstīs, kā norādīts Laves Chemie pētījumā “Thermal Paper 2019-2024 World Market Study”. Tāpēc pārskatāmā ražojuma ražotāji ar vietējo ražotāju konkurenci saskaras tikai dažos pasaules reģionos. Tādējādi Dienvidamerika un Centrālamerika, Āfrika, Austrālija un lielākā daļa Āzijas valstu bija termopapīra neto importētājas (30), galvenokārt no Korejas. Pat ja principā tirgi bez (nozīmīgas) iekšzemes ražošanas pirmajā acu uzmetienā šķiet pievilcīgāki, Komisija konstatēja, ka kopumā Hansol Paper pārskatāmā ražojuma pārdošanas cenas eksporta tirgos ārpus ES, to starpā ASV, attiecīgajā periodā samazinājās tikpat lielā mērā kā cenas Savienībā. Salīdzinot Hansol Paper pārdošanas cenas visos eksporta tirgos ārpus ES un Hansol Paper pārdošanas cenas Savienībā, atklājās, ka attiecīgajā periodā ES cenas kopumā bija pastāvīgi augstākas nekā Hansol Paper pārdošanas cenas pārējai pasaulei. Tāpēc Komisija apstiprināja, ka Savienības tirgus, kas ir lielākais vieglā termopapīra tirgus pasaulē un tirgus ar augstu izaugsmes potenciālu absolūtā izteiksmē, apjoma un cenas ziņā ir pievilcīgs tirgus Korejas eksportam neatkarīgi no izmaiņām Hansol Paper pārdošanas tīklā kopš sākotnējās izmeklēšanas.

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Laves Chemie

Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

30

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

Hansol Paper

3.3.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (70) | Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kā noteikts 54. apsvērumā, ievērojami elastīgo ražošanas jaudu Korejas Republikā, Korejas arvien pieaugošo interesi par lielo Savienības tirgu ar pievilcīgām cenām un nesen ieviestos antidempinga pasākumus tās pašlaik galvenajā eksporta tirgū (31), ir gaidāms turpmāks attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām pieaugums, ja pasākumi tiks atcelti. Tāpēc Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka attiecīgā ražojuma importam piemēroto antidempinga pasākumu izbeigšanās izraisītu dempinga turpināšanos. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kā noteikts 54. apsvērumā, ievērojami elastīgo ražošanas jaudu Korejas Republikā, Korejas arvien pieaugošo interesi par lielo Savienības tirgu ar pievilcīgām cenām un nesen ieviestos antidempinga pasākumus tās pašlaik galvenajā eksporta tirgū (31), ir gaidāms turpmāks attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām pieaugums, ja pasākumi tiks atcelti. Tāpēc Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka attiecīgā ražojuma importam piemēroto antidempinga pasākumu izbeigšanās izraisītu dempinga turpināšanos.

31

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (71) | Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja pieci ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(71)

Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja pieci ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (72) | Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija aptuveni 360 727 t. Komisija noteica šo skaitli, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma iesniedzēja sniegto atbildi uz anketas jautājumiem, kas tika salīdzināta ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju individuālajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 18. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri veido 86 % no līdzīgā ražojuma kopējā Savienības ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(72)

Tika aprēķināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija aptuveni 360 727 t. Komisija noteica šo skaitli, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, pieprasījuma iesniedzēja sniegto atbildi uz anketas jautājumiem, kas tika salīdzināta ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju individuālajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 18. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri veido 86 % no līdzīgā ražojuma kopējā Savienības ražošanas apjoma.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (73) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz: a) pieprasījuma iesniedzēja datiem par Savienības ražošanas nozares līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu, veicot daļēju kontrolpārbaudi pret izlasē iekļauto Savienības ražotāju paziņotajiem pārdošanas apjomiem (32); un b) pārskatāmā ražojuma importu no visām trešām valstīm, kā ziņo Eurostat, un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta datu analīzi. |
| --- | --- |

(73)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz: a) pieprasījuma iesniedzēja datiem par Savienības ražošanas nozares līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu, veicot daļēju kontrolpārbaudi pret izlasē iekļauto Savienības ražotāju paziņotajiem pārdošanas apjomiem (32); un b) pārskatāmā ražojuma importu no visām trešām valstīm, kā ziņo Eurostat, un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta datu analīzi.

32

Eurostat

| (74) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 179 500 –184 000 | 170 000 –174 500 | 165 500 –170 000 | 177 000 –181 500 |
| Indekss | 100 | 94 | 92 | 98 |
| Avots: Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījums. |

(74)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2018

2019

2020

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā

179 500 –184 000

170 000 –174 500

165 500 –170 000

177 000 –181 500

Indekss

Indekss

100

100

94

94

92

92

98

98

Avots: Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem un pieprasījums.

Avots: Eurostat,

| (75) | No 2018. līdz 2020. gadam patēriņš Savienībā samazinājās par 8 %. Patēriņu Savienībā 2020. gadā ietekmēja globālā Covid pandēmija, tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā patēriņš Savienībā atjaunojās, un attiecīgajā periodā kopumā vērojams samazinājums par 2 %. |
| --- | --- |

(75)

No 2018. līdz 2020. gadam patēriņš Savienībā samazinājās par 8 %. Patēriņu Savienībā 2020. gadā ietekmēja globālā Covid pandēmija, tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā patēriņš Savienībā atjaunojās, un attiecīgajā periodā kopumā vērojams samazinājums par 2 %.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa

Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa

| (76) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un Eurostat statistiku. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(76)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un Eurostat statistiku. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz patēriņu Savienībā.

Eurostat

| (77) | Importam no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika.

  2. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no valsts (t) | 2 500 –4 000 | 1 500 –3 000 | 1 000 –2 500 | 4 500 –6 000 |
| Indekss | 100 | 64 | 48 | 165 |
| Tirgus daļa | 1,6  % | 1,1  % | 0,9  % | 2,7  % |
| Indekss | 100 | 68 | 53 | 167 |
| Avots: dempinga anketa un Eurostat. |

(77)

Importam no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika.

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2018

2019

2020

PIP

Importa apjoms no valsts (t)

2 500 –4 000

1 500 –3 000

1 000 –2 500

4 500 –6 000

Indekss

Indekss

100

100

64

64

48

48

165

165

Tirgus daļa

1,6  %

1,1  %

0,9  %

2,7  %

Indekss

Indekss

100

100

68

68

53

53

167

167

Avots: dempinga anketa un Eurostat.

Avots:

Eurostat.

| (78) | Importa apjoms no attiecīgās valsts laikā no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās. Tomēr apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās un ir par 65 % lielāks nekā 2018. gadā. Tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 1,6 % 2018. gadā līdz 2,7 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(78)

Importa apjoms no attiecīgās valsts laikā no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās. Tomēr apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās un ir par 65 % lielāks nekā 2018. gadā. Tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 1,6 % 2018. gadā līdz 2,7 % PIP laikā.

| (79) | Lai noteiktu importa apjomus un vērtības attiecīgajā periodā, Komisija analizēja eksporta datus, ko sniedza Hansol Paper – ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, attiecīgajā valstī, ņemot vērā Eurostat reģistrēto importa statistiku. Komisija konstatēja neatbilstības starp Hansol Papel ziņotajiem datiem par eksportu uz Dāniju, Igauniju, Lietuvu un Somiju un Eurostat reģistrēto importu šajās dalībvalstīs. Pamatojoties uz uzņēmuma iesniegto informāciju, Komisija secināja, ka pārskatāmais ražojums, ko Hansol Paper eksportēja uz Dāniju, Igauniju, Somiju un daļēji arī uz Lietuvu, netika ievests Savienības muitas teritorijā. Šie pārdošanas apjomi, visticamāk, palika tranzītā un/vai bija paredzēti valstīm ārpus Savienības. Tāpēc attiecībā uz importu uz četrām iepriekš minētajām dalībvalstīm Komisija paļāvās uz Eurostat reģistrēto statistiku. |
| --- | --- |

(79)

Lai noteiktu importa apjomus un vērtības attiecīgajā periodā, Komisija analizēja eksporta datus, ko sniedza Hansol Paper – ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, attiecīgajā valstī, ņemot vērā Eurostat reģistrēto importa statistiku. Komisija konstatēja neatbilstības starp Hansol Papel ziņotajiem datiem par eksportu uz Dāniju, Igauniju, Lietuvu un Somiju un Eurostat reģistrēto importu šajās dalībvalstīs. Pamatojoties uz uzņēmuma iesniegto informāciju, Komisija secināja, ka pārskatāmais ražojums, ko Hansol Paper eksportēja uz Dāniju, Igauniju, Somiju un daļēji arī uz Lietuvu, netika ievests Savienības muitas teritorijā. Šie pārdošanas apjomi, visticamāk, palika tranzītā un/vai bija paredzēti valstīm ārpus Savienības. Tāpēc attiecībā uz importu uz četrām iepriekš minētajām dalībvalstīm Komisija paļāvās uz Eurostat reģistrēto statistiku.

Hansol Paper

Eurostat

Hansol Papel

Eurostat

Hansol Paper

Eurostat

4.3.2.   Cenas importam no attiecīgās valsts un cenu samazinājums

Cenas importam no attiecīgās valsts un cenu samazinājums

| (80) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un Eurostat statistiku. |
| --- | --- |

(80)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem un Eurostat statistiku.

Eurostat

| (81) | Attiecībā uz vidējo cenu importam no attiecīgās valsts bija vērojama šāda dinamika.

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korejas Republikas izcelsmes importa vidējā cena | 1 800 –2 000 | 1 550 –1 750 | 1 450 –1 650 | 1 450 –1 650 |
| Indekss | 100 | 91 | 82 | 81 |
| Avots: dempinga anketa un Eurostat. |

(81)

Attiecībā uz vidējo cenu importam no attiecīgās valsts bija vērojama šāda dinamika.

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2018

2019

2020

PIP

Korejas Republikas izcelsmes importa vidējā cena

1 800 –2 000

1 550 –1 750

1 450 –1 650

1 450 –1 650

Indekss

Indekss

100

100

91

91

82

82

81

81

Avots: dempinga anketa un Eurostat.

Avots:

Eurostat.

| (82) | Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Vidējā cena importam no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %.

| (83) | Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:






  — | katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim), kā arī |
| --- | --- | --- |

(83)

Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

—

katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim), kā arī

EXW

| — | atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas par importu, kuru veikuši ražotāji, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) cenas līmenī, attiecīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

—

atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas par importu, kuru veikuši ražotāji, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) cenas līmenī, attiecīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas.

CIF

| (84) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no teorētiskā apgrozījuma (ražotāja eksportētāja eksportētie daudzumi, kas novērtēti pēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas) par katra ražotāja eksportētāja modeli, ja tika konstatēts identisks Savienības ražošanas nozares PKN. |
| --- | --- |

(84)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no teorētiskā apgrozījuma (ražotāja eksportētāja eksportētie daudzumi, kas novērtēti pēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas) par katra ražotāja eksportētāja modeli, ja tika konstatēts identisks Savienības ražošanas nozares PKN.

| (85) | Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 13,7 %. Tika konstatēts, ka cenu samazinājums skar aptuveni 83 % no importa apjoma. |
| --- | --- |

(85)

Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 13,7 %. Tika konstatēts, ka cenu samazinājums skar aptuveni 83 % no importa apjoma.

| (86) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper apgalvoja, ka lielākā daļa cenu samazinājuma attiecās uz etiķešu termopapīru, kas nav saistīts ar ražojumiem, uz kuriem attiecās sākotnējā izmeklēšana. Komisija aprēķināja cenu samazinājuma starpību, pamatojoties uz ražojuma veida salīdzinājumu, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(86)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Hansol Paper apgalvoja, ka lielākā daļa cenu samazinājuma attiecās uz etiķešu termopapīru, kas nav saistīts ar ražojumiem, uz kuriem attiecās sākotnējā izmeklēšana. Komisija aprēķināja cenu samazinājuma starpību, pamatojoties uz ražojuma veida salīdzinājumu, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Hansol Paper

4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Korejas Republiku

Imports no trešām valstīm, izņemot Korejas Republiku

| (87) | Dažus konkrētus vieglā termopapīra ražojumus importēja no trešām valstīm, kas nav Korejas Republika, – galvenokārt no Ķīnas un ASV. |
| --- | --- |

(87)

Dažus konkrētus vieglā termopapīra ražojumus importēja no trešām valstīm, kas nav Korejas Republika, – galvenokārt no Ķīnas un ASV.

| (88) | No citām trešām valstīm veiktā konkrēta vieglā termopapīra importa apjomam, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Apjoms (t) | 6 000 –7 500 | 4 500 –6 000 | 3 500 –5 000 | 3 500 –5 000 |
| | Indekss | 100 | 80 | 62 | 48 |
| | Tirgus daļa | 3,5  % | 3,0  % | 2,4  % | 1,7  % |
| | Indekss | 100 | 85 | 67 | 49 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 500 –1 650 | 1 600 –1 750 | 1 500 –1 650 | 1 500 –1 650 |
| | Indekss | 100 | 104 | 96 | 96 |
| ASV | Apjoms (t) | 2 850 –3 000 | 2 350 –2 500 | 2 850 –3 000 | 3 000 –3 150 |
| | Indekss | 100 | 84 | 100 | 105 |
| | Tirgus daļa | 1,6  % | 1,4  % | 1,7  % | 1,7  % |
| | Indekss | 100 | 89 | 109 | 107 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 2 400 –2 550 | 2 950 –3 100 | 2 950 –3 100 | 2 800 –2 950 |
| | Indekss | 100 | 122 | 120 | 115 |
| Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgo valsti | Apjoms (t) | 10 000 –11 500 | 9 500 –11 000 | 9 000 –10 500 | 9 000 –10 500 |
| | Indekss | 100 | 93 | 87 | 90 |
| | Tirgus daļa | 5,8  % | 5,7  % | 5,5  % | 5,3  % |
| | Indekss | 100 | 98 | 95 | 91 |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 1 950 –2 150 | 2 250 –2 450 | 2 250 –2 450 | 2 450 –2 650 |
| | Indekss | 100 | 115 | 118 | 126 |
| Avots: Eurostat. |

(88)

No citām trešām valstīm veiktā konkrēta vieglā termopapīra importa apjomam, kā arī tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2018

2019

2020

PIP

ĶTR

Apjoms (t)

6 000 –7 500

4 500 –6 000

3 500 –5 000

3 500 –5 000

Indekss

Indekss

100

100

80

80

62

62

48

48

Tirgus daļa

3,5  %

3,0  %

2,4  %

1,7  %

Indekss

Indekss

100

100

85

85

67

67

49

49

Vidējā cena (EUR/t)

1 500 –1 650

1 600 –1 750

1 500 –1 650

1 500 –1 650

Indekss

Indekss

100

100

104

104

96

96

96

96

ASV

Apjoms (t)

2 850 –3 000

2 350 –2 500

2 850 –3 000

3 000 –3 150

Indekss

Indekss

100

100

84

84

100

100

105

105

Tirgus daļa

1,6  %

1,4  %

1,7  %

1,7  %

Indekss

Indekss

100

100

89

89

109

109

107

107

Vidējā cena (EUR/t)

2 400 –2 550

2 950 –3 100

2 950 –3 100

2 800 –2 950

Indekss

Indekss

100

100

122

122

120

120

115

115

Kopā visas trešās valstis, izņemot attiecīgo valsti

Apjoms (t)

10 000 –11 500

9 500 –11 000

9 000 –10 500

9 000 –10 500

Indekss

Indekss

100

100

93

93

87

87

90

90

Tirgus daļa

5,8  %

5,7  %

5,5  %

5,3  %

Indekss

Indekss

100

100

98

98

95

95

91

91

Vidējā cena (EUR/t)

1 950 –2 150

2 250 –2 450

2 250 –2 450

2 450 –2 650

Indekss

Indekss

100

100

115

115

118

118

126

126

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat.

| (89) | Imports no Ķīnas attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 50 %, savukārt imports no ASV pieauga par 5 %. Citu trešo valstu tirgus daļa nepārtraukti samazinājās no 5,8 % 2018. gadā līdz 5,3 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(89)

Imports no Ķīnas attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 50 %, savukārt imports no ASV pieauga par 5 %. Citu trešo valstu tirgus daļa nepārtraukti samazinājās no 5,8 % 2018. gadā līdz 5,3 % PIP laikā.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (91) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas sniegti pieprasījuma iesniedzēja atbildēs uz anketas jautājumiem, salīdzinot tos ar pieprasījumā iekļauto informāciju, kā arī Eurostat statistiku. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(91)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas sniegti pieprasījuma iesniedzēja atbildēs uz anketas jautājumiem, salīdzinot tos ar pieprasījumā iekļauto informāciju, kā arī Eurostat statistiku. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

Eurostat

| (92) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(92)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (93) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(93)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (94) | Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 399 607 | 392 619 | 348 216 | 360 727 |
| Indekss | 100 | 98 | 87 | 90 |
| Ražošanas jauda (t) | 563 021 | 581 338 | 640 533 | 633 474 |
| Indekss | 100 | 103 | 114 | 113 |
| Jaudas izmantojums | 71  % | 68  % | 54  % | 57  % |
| Indekss | 100 | 95 | 77 | 80 |
| Avots: kaitējuma anketa un pieprasījums. |

(94)

Attiecīgajā periodā kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018

2019

2020

PIP

Ražošanas apjoms (t)

399 607

392 619

348 216

360 727

Indekss

Indekss

100

100

98

98

87

87

90

90

Ražošanas jauda (t)

563 021

581 338

640 533

633 474

Indekss

Indekss

100

100

103

103

114

114

113

113

Jaudas izmantojums

71  %

68  %

54  %

57  %

Indekss

Indekss

100

100

95

95

77

77

80

80

Avots: kaitējuma anketa un pieprasījums.

Avots:

| (95) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 10 %. Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ ražošanas apjoms 2020. gadā ir samazinājies par 13 %, salīdzinot ar 2018. gadu. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 10 %. Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ ražošanas apjoms 2020. gadā ir samazinājies par 13 %, salīdzinot ar 2018. gadu.

| (96) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā pieauga un saglabājās samērā stabila 2020. gadā un PIP laikā. |
| --- | --- |

(96)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā pieauga un saglabājās samērā stabila 2020. gadā un PIP laikā.

| (97) | No 2018. līdz 2020. gadam jaudas izmantošanas līmenis samazinājās par 23 %. No 2020. gada līdz PIP izmantošanas līmenis nedaudz palielinājās par 3 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(97)

No 2018. līdz 2020. gadam jaudas izmantošanas līmenis samazinājās par 23 %. No 2020. gada līdz PIP izmantošanas līmenis nedaudz palielinājās par 3 procentpunktiem.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (98) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 168 151 | 159 905 | 156 357 | 164 118 |
| Indekss | 100 | 95 | 93 | 98 |
| Tirgus daļa | 92,6  % | 93,2  % | 93,7  % | 92,0  % |
| Indekss | 100 | 101 | 101 | 99 |
| Avots: kaitējuma anketa, pieprasījums un Eurostat. |

(98)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

PIP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

168 151

159 905

156 357

164 118

Indekss

Indekss

100

100

95

95

93

93

98

98

Tirgus daļa

92,6  %

93,2  %

93,7  %

92,0  %

Indekss

Indekss

100

100

101

101

101

101

99

99

Avots: kaitējuma anketa, pieprasījums un Eurostat.

Avots:

Eurostat.

| (99) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Arī 2020. gadā bija ievērojams pārdošanas apjoma kritums, kas saistīts ar Covid krīzi. PIP laikā bija vērojams pārdošanas apjoma pieaugums, kas ir līdzīgs 1. tabulā atspoguļotajai patēriņa tendencei. |
| --- | --- |

(99)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Arī 2020. gadā bija ievērojams pārdošanas apjoma kritums, kas saistīts ar Covid krīzi. PIP laikā bija vērojams pārdošanas apjoma pieaugums, kas ir līdzīgs 1. tabulā atspoguļotajai patēriņa tendencei.

| (100) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, proti, 92 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, proti, 92 % PIP laikā.

4.5.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (101) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 2 %. Tajā pašā laikā līdzīgs nozares pārdošanas apjoma samazinājums bija vērojams ES tirgū. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās tikai nedaudz – no 92,6 % līdz 92 %. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 2 %. Tajā pašā laikā līdzīgs nozares pārdošanas apjoma samazinājums bija vērojams ES tirgū. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās tikai nedaudz – no 92,6 % līdz 92 %.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (102) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 1 080 | 1 057 | 951 | 870 |
| Indekss | 100 | 98 | 88 | 81 |
| Ražīgums (t uz darbinieku) | 370 | 371 | 366 | 415 |
| Indekss | 100 | 100 | 99 | 112 |
| Avots: kaitējuma anketa un pieprasījums. |

(102)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

PIP

Darbinieku skaits

1 080

1 057

951

870

Indekss

Indekss

100

100

98

98

88

88

81

81

Ražīgums (t uz darbinieku)

370

371

366

415

Indekss

Indekss

100

100

100

100

99

99

112

112

Avots: kaitējuma anketa un pieprasījums.

Avots:

| (103) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija ievērojami samazinājies darbinieku skaits, kopumā samazinoties par 19 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(103)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija ievērojami samazinājies darbinieku skaits, kopumā samazinoties par 19 procentpunktiem.

| (104) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam bija stabils un kopš 2020. gada ir pieaudzis par 13 %. |
| --- | --- |

(104)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam bija stabils un kopš 2020. gada ir pieaudzis par 13 %.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (105) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā individuālā dempinga starpība, kas tika konstatēta attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, joprojām bija ievērojama (sk. 54. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(105)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā individuālā dempinga starpība, kas tika konstatēta attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, joprojām bija ievērojama (sk. 54. apsvērumu iepriekš).

| (106) | Tomēr, neskatoties uz to, ka attiecīgajā valstī joprojām pastāvēja dempings, kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka spēkā esošajiem pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr, neskatoties uz to, ka attiecīgajā valstī joprojām pastāvēja dempings, kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka spēkā esošajiem pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (107) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā visā tirgū | 1 721 | 1 729 | 1 525 | 1 518 |
| Indekss | 100 | 100 | 89 | 88 |
| Vienības ražošanas izmaksas | 1 557 | 1 504 | 1 377 | 1 453 |
| Indekss | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Avots: kaitējuma anketa. |

(107)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t)

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā (EUR/t)

2018

2019

2020

PIP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā visā tirgū

1 721

1 729

1 525

1 518

Indekss

Indekss

100

100

100

100

89

89

88

88

Vienības ražošanas izmaksas

1 557

1 504

1 377

1 453

Indekss

Indekss

100

100

97

97

88

88

93

93

Avots: kaitējuma anketa.

Avots:

| (108) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 12 %. Ražošanas izmaksas no 2018. gada līdz PIP samazinājās par 7 %. Vispirms no 2018. līdz 2020. gadam tās samazinājās par 12 %, bet pēc tam no 2020. gada līdz PIP pieauga par 5,5 %. To noteica izejvielu, jo īpaši koksnes celulozes izmaksu, un enerģijas izmaksu pieaugums. |
| --- | --- |

(108)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena samazinājās par 12 %. Ražošanas izmaksas no 2018. gada līdz PIP samazinājās par 7 %. Vispirms no 2018. līdz 2020. gadam tās samazinājās par 12 %, bet pēc tam no 2020. gada līdz PIP pieauga par 5,5 %. To noteica izejvielu, jo īpaši koksnes celulozes izmaksu, un enerģijas izmaksu pieaugums.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (109) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 61 576 | 68 809 | 74 604 | 75 027 |
| Indekss | 100 | 112 | 121 | 122 |
| Avots: kaitējuma anketa. |

(109)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2018

2019

2020

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

61 576

68 809

74 604

75 027

Indekss

Indekss

100

100

112

112

121

121

122

122

Avots: kaitējuma anketa.

Avots:

| (110) | Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas pieauga par 22 %. Tajā pašā laikā bija vērojams darbinieku skaita samazinājums. Šis darbaspēka izmaksu pieaugums bija daudz lielāks nekā Savienības ražošanas nozares kopējais izmaksu pieaugums inflācijas dēļ. |
| --- | --- |

(110)

Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas pieauga par 22 %. Tajā pašā laikā bija vērojams darbinieku skaita samazinājums. Šis darbaspēka izmaksu pieaugums bija daudz lielāks nekā Savienības ražošanas nozares kopējais izmaksu pieaugums inflācijas dēļ.

4.5.3.3.   Krājumi

Krājum

| (111) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 17 878 | 18 452 | 15 810 | 16 082 |
| Indekss | 100 | 103 | 88 | 90 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma | 5,3  % | 5,5  % | 5,2  % | 5,0  % |
| Indekss | 100 | 105 | 100 | 96 |
| Avots: kaitējuma anketa. |

(111)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

17 878

18 452

15 810

16 082

Indekss

Indekss

100

100

103

103

88

88

90

90

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma

5,3  %

5,5  %

5,2  %

5,0  %

Indekss

Indekss

100

100

105

105

100

100

96

96

Avots: kaitējuma anketa.

Avots:

| (112) | Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas uzrāda stabilu stāvokli attiecīgajā periodā. Pārskatāmā ražojuma ražošana parasti tiek veikta pēc pasūtījuma, un tāpēc krājumi perioda beigās mēdz būt stabili. Tomēr perioda beigās esošo krājumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %, kas sakrīt ar ražošanas apjoma samazināšanos tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(112)

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas uzrāda stabilu stāvokli attiecīgajā periodā. Pārskatāmā ražojuma ražošana parasti tiek veikta pēc pasūtījuma, un tāpēc krājumi perioda beigās mēdz būt stabili. Tomēr perioda beigās esošo krājumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %, kas sakrīt ar ražošanas apjoma samazināšanos tajā pašā periodā.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (113) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 11,3  % | 14,8  % | 12,2  % | 6,6  % |
| Indekss | 100 | 131 | 108 | 59 |
| Naudas plūsma (EUR) | 87 661 559 | 87 198 733 | 67 116 931 | 41 474 900 |
| Indekss | 100 | 99 | 77 | 47 |
| Ieguldījumi (EUR) | 34 123 041 | 58 784 540 | 61 376 912 | 6 839 111 |
| Indekss | 100 | 172 | 180 | 20 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 104  % | 50  % | 25  % | 24  % |
| Indekss | 100 | 49 | 24 | 24 |
| Avots: kaitējuma anketa. |

(113)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2018

2019

2020

PIP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

11,3  %

14,8  %

12,2  %

6,6  %

Indekss

Indekss

100

100

131

131

108

108

59

59

Naudas plūsma (EUR)

87 661 559

87 198 733

67 116 931

41 474 900

Indekss

Indekss

100

100

99

99

77

77

47

47

Ieguldījumi (EUR)

34 123 041

58 784 540

61 376 912

6 839 111

Indekss

Indekss

100

100

172

172

180

180

20

20

Ienākums no ieguldījumiem

104  %

50  %

25  %

24  %

Indekss

Indekss

100

100

49

49

24

24

24

24

Avots: kaitējuma anketa.

Avots:

| (114) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļa nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(114)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļa nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (115) | Rentabilitāte bija pozitīva visā attiecīgajā periodā. Tomēr pēc ražošanas izmaksu pieauguma rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 6,6 %, kas ir krietni zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās mērķa peļņas 11,5 % apmērā. Šis rentabilitātes kritums ir daļēji saistīts ar izmaksu pieaugumu no 2020. gada līdz PIP, kas dokumentēts 108. apsvērumā, un tas sakrīt ar ievērojamo importa pieaugumu no attiecīgās valsts tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(115)

Rentabilitāte bija pozitīva visā attiecīgajā periodā. Tomēr pēc ražošanas izmaksu pieauguma rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 6,6 %, kas ir krietni zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās mērķa peļņas 11,5 % apmērā. Šis rentabilitātes kritums ir daļēji saistīts ar izmaksu pieaugumu no 2020. gada līdz PIP, kas dokumentēts 108. apsvērumā, un tas sakrīt ar ievērojamo importa pieaugumu no attiecīgās valsts tajā pašā periodā.

| (116) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence visā attiecīgajā periodā attīstījās negatīvā virzienā, samazinoties par 53 %. Tas līdzinās situācijai, kas radās sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(116)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence visā attiecīgajā periodā attīstījās negatīvā virzienā, samazinoties par 53 %. Tas līdzinās situācijai, kas radās sākotnējās izmeklēšanas laikā.

| (117) | Savienības nozare turpināja ieguldījumus laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. Tomēr PIP laikā šie ieguldījumi ievērojami samazinājās. |
| --- | --- |

(117)

Savienības nozare turpināja ieguldījumus laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. Tomēr PIP laikā šie ieguldījumi ievērojami samazinājās.

| (118) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tas attīstījās ar lejupejošu tendenci, samazinoties par 76 %. Šis kritums ienākumam no ieguldījumiem atbilst rentabilitātes kritumam. |
| --- | --- |

(118)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgajā periodā tas attīstījās ar lejupejošu tendenci, samazinoties par 76 %. Šis kritums ienākumam no ieguldījumiem atbilst rentabilitātes kritumam.

| (119) | Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja rentabilitātes samazināšanās, par ko liecina ievērojamais ieguldījumu kritums PIP laikā. |
| --- | --- |

(119)

Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja rentabilitātes samazināšanās, par ko liecina ievērojamais ieguldījumu kritums PIP laikā.

4.6.   Secinājumi par kaitējumu

Secinājumi par kaitējumu

| (120) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās augsta un stabila – 92 % vai vairāk. Pārdošanas apjomi Savienības tirgū nedaudz samazinājās, un līdzīgi samazinājās arī patēriņš. |
| --- | --- |

(120)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās augsta un stabila – 92 % vai vairāk. Pārdošanas apjomi Savienības tirgū nedaudz samazinājās, un līdzīgi samazinājās arī patēriņš.

| (121) | Runājot par finanšu rādītājiem, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā ir bijusi pozitīva, un lielākoties šajā periodā tā aptuveni atbilda sākotnējā izmeklēšanā noteiktajai mērķa peļņai 11,5 % apmērā vai pārsniedza to. Proti, Savienības ražošanas nozares peļņa 2018., 2019. un 2020. gadā attiecīgi pārsniedza 11,3 %, 14,8 % un 12,2 %. Tomēr no 2020. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam izmaksas pieauga par 5,5 %, savukārt cenas saglabājās stabilas, kas samazināja rentabilitāti līdz 6,6 %. Tas arī sakrita ar importa par dempinga cenām pieaugumu no 0,9 % tirgus daļas 2020. gadā līdz 2,7 % tirgus daļai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(121)

Runājot par finanšu rādītājiem, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā ir bijusi pozitīva, un lielākoties šajā periodā tā aptuveni atbilda sākotnējā izmeklēšanā noteiktajai mērķa peļņai 11,5 % apmērā vai pārsniedza to. Proti, Savienības ražošanas nozares peļņa 2018., 2019. un 2020. gadā attiecīgi pārsniedza 11,3 %, 14,8 % un 12,2 %. Tomēr no 2020. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam izmaksas pieauga par 5,5 %, savukārt cenas saglabājās stabilas, kas samazināja rentabilitāti līdz 6,6 %. Tas arī sakrita ar importa par dempinga cenām pieaugumu no 0,9 % tirgus daļas 2020. gadā līdz 2,7 % tirgus daļai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (122) | Aplūkotie rādītāji liecina, ka antidempinga pasākumi sasniedza paredzēto rezultātu, proti, novērsa kaitējumu Savienības ražotājiem. Patiešām, sākotnējo pasākumu noteikšana 2017. gadā ir ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties un saglabāt lielas tirgus daļas Savienībā, kā arī gūt peļņu visā attiecīgajā periodā. Tomēr Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nokritās zem mērķa peļņas importa par dempinga cenām radītā cenu spiediena dēļ, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas atbilstoši ražošanas izmaksu pieaugumam. |
| --- | --- |

(122)

Aplūkotie rādītāji liecina, ka antidempinga pasākumi sasniedza paredzēto rezultātu, proti, novērsa kaitējumu Savienības ražotājiem. Patiešām, sākotnējo pasākumu noteikšana 2017. gadā ir ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties un saglabāt lielas tirgus daļas Savienībā, kā arī gūt peļņu visā attiecīgajā periodā. Tomēr Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nokritās zem mērķa peļņas importa par dempinga cenām radītā cenu spiediena dēļ, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas atbilstoši ražošanas izmaksu pieaugumam.

| (123) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, kas tika pārbaudīts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, radīja kaitējumu. Neatkarīgi no tā, vai šis kaitējums jau būtu kvalificējams kā būtisks pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, Komisija nolēma analizēt kaitējuma atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(123)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, kas tika pārbaudīts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, radīja kaitējumu. Neatkarīgi no tā, vai šis kaitējums jau būtu kvalificējams kā būtisks pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, Komisija nolēma analizēt kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

| (124) | Pēc informācijas izpaušanas Hansol Paper apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis neradīja kaitējumu. |
| --- | --- |

(124)

Pēc informācijas izpaušanas Hansol Paper apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares stāvoklis neradīja kaitējumu.

Hansol Paper

| (125) | Kā norādīts 83. apsvērumā, Komisija noteica cenu samazinājuma starpību 13,7 % apmērā. Komisija 114. apsvērumā arī norādīja, ka Savienības ražošanas nozares ieguldījumi attiecīgajā periodā krasi samazinājās, proti, par 80 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija krietni zemāka par sākotnējā izmeklēšanā noteikto 11,5 % mērķa peļņu. Visi šie jautājumi liecina par kaitējumu veicinošu stāvokli Savienības ražošanas nozarē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(125)

Kā norādīts 83. apsvērumā, Komisija noteica cenu samazinājuma starpību 13,7 % apmērā. Komisija 114. apsvērumā arī norādīja, ka Savienības ražošanas nozares ieguldījumi attiecīgajā periodā krasi samazinājās, proti, par 80 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija krietni zemāka par sākotnējā izmeklēšanā noteikto 11,5 % mērķa peļņu. Visi šie jautājumi liecina par kaitējumu veicinošu stāvokli Savienības ražošanas nozarē pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (126) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu arī izvērtēja, vai pastāvētu tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ko sākotnēji izraisīja imports par dempinga cenām no Korejas Republikas, ja pret to vērstie pasākumi tiktu izbeigti. |
| --- | --- |

(126)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu arī izvērtēja, vai pastāvētu tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ko sākotnēji izraisīja imports par dempinga cenām no Korejas Republikas, ja pret to vērstie pasākumi tiktu izbeigti.

| (127) | Šajā sakarā Komisija analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda attiecīgajā valstī, Savienības tirgus pievilcība un iespējamā importa apjoma un importa cenu ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. |
| --- | --- |

(127)

Šajā sakarā Komisija analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda attiecīgajā valstī, Savienības tirgus pievilcība un iespējamā importa apjoma un importa cenu ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti.

| (128) | Kā aprakstīts 57.–59. apsvērumā, attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam ir iespēja palielināt savu ražošanas jaudas sadalījumu, lai gūtu labumu no vieglā termopapīra ražošanas. Patiesi, Hansol Paper Ilgtspējas ziņojumā tika atzīmēta iespēja mainīt jaudu, kas ļauj ražot dažādus papīra veidus atkarībā no tirgus situācijas. Turklāt, kā norādīts 59. apsvērumā, Korejas ražošanas jauda ir ievērojama, un tā ir aptuveni 10 reizes lielāka nekā iekšzemes patēriņš valstī un gandrīz divas reizes lielāka nekā patēriņš Savienībā. |
| --- | --- |

(128)

Kā aprakstīts 57.–59. apsvērumā, attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam ir iespēja palielināt savu ražošanas jaudas sadalījumu, lai gūtu labumu no vieglā termopapīra ražošanas. Patiesi, Hansol Paper Ilgtspējas ziņojumā tika atzīmēta iespēja mainīt jaudu, kas ļauj ražot dažādus papīra veidus atkarībā no tirgus situācijas. Turklāt, kā norādīts 59. apsvērumā, Korejas ražošanas jauda ir ievērojama, un tā ir aptuveni 10 reizes lielāka nekā iekšzemes patēriņš valstī un gandrīz divas reizes lielāka nekā patēriņš Savienībā.

Hansol Paper

| (129) | Otrkārt, kā aprakstīts 66. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais vieglā termopapīra tirgus pasaulē, veidojot aptuveni 25 % no pasaules patēriņa. Turklāt, kā aprakstīts 65. apsvērumā, ASV iestādes nesen ir noteikušas antidempinga pasākumus attiecīgajam ražojumam, padarot šo lielo tirgu mazāk pievilcīgu Korejas eksportam. Turklāt šis eksports atsevišķos attiecīgā perioda periodos Savienības tirgū tika pārdots par augstākām cenām nekā ASV tirgū. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu gan cenas, gan pieejamības ziņā, un pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu izbeigšanās rezultātā ievērojami pieaugs imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(129)

Otrkārt, kā aprakstīts 66. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais vieglā termopapīra tirgus pasaulē, veidojot aptuveni 25 % no pasaules patēriņa. Turklāt, kā aprakstīts 65. apsvērumā, ASV iestādes nesen ir noteikušas antidempinga pasākumus attiecīgajam ražojumam, padarot šo lielo tirgu mazāk pievilcīgu Korejas eksportam. Turklāt šis eksports atsevišķos attiecīgā perioda periodos Savienības tirgū tika pārdots par augstākām cenām nekā ASV tirgū. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu gan cenas, gan pieejamības ziņā, un pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu izbeigšanās rezultātā ievērojami pieaugs imports par dempinga cenām.

| (130) | Treškārt, kā parādīts 2. un 3. tabulā, attiecīgajā periodā importa apjomi no attiecīgās valsts ir pieauguši, bet importa cenas ir samazinājušās. Šīs importa cenas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Patiešām, kā aprakstīts 83.–85. apsvērumā, Komisijas veiktā cenu samazinājuma analīze uzrādīja cenu samazinājuma starpību pirms nodokļa nomaksas, kas sasniedza 13,7 % PIP laikā. Tas liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Korejas eksportētājiem būtu stimuls eksportēt uz Savienību par cenu, kas rada kaitējumu. Tas attiecīgi radītu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, kas pēc tam zaudētu pārdošanas apjomus un/vai būtu spiesta pazemināt cenu līmeni, tādējādi ietekmējot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(130)

Treškārt, kā parādīts 2. un 3. tabulā, attiecīgajā periodā importa apjomi no attiecīgās valsts ir pieauguši, bet importa cenas ir samazinājušās. Šīs importa cenas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Patiešām, kā aprakstīts 83.–85. apsvērumā, Komisijas veiktā cenu samazinājuma analīze uzrādīja cenu samazinājuma starpību pirms nodokļa nomaksas, kas sasniedza 13,7 % PIP laikā. Tas liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Korejas eksportētājiem būtu stimuls eksportēt uz Savienību par cenu, kas rada kaitējumu. Tas attiecīgi radītu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, kas pēc tam zaudētu pārdošanas apjomus un/vai būtu spiesta pazemināt cenu līmeni, tādējādi ietekmējot rentabilitāti.

| (131) | Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports no Korejas Republikas un varētu atkārtoties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(131)

Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports no Korejas Republikas un varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (132) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, to starpā Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, to starpā Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (133) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(133)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (134) | Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt spēkā esošos pasākumus nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt spēkā esošos pasākumus nav Savienības interesēs.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (135) | Savienības ražošanas nozare sastāv no pieciem ražotājiem, kas atrodas trijās dalībvalstīs (Vācijā, Spānijā un Somijā). Visi pieci ražotāji atbalstīja termiņbeigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(135)

Savienības ražošanas nozare sastāv no pieciem ražotājiem, kas atrodas trijās dalībvalstīs (Vācijā, Spānijā un Somijā). Visi pieci ražotāji atbalstīja termiņbeigu pārskatīšanu.

| (136) | Kā secināts 123. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares stāvoklis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja kaitējumu. Turklāt, kā secināts 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nespētu izturēt pasākumu atcelšanu, jo tādējādi, visticamāk, būtiski palielinātos importa apmērs par dempinga cenām. Līdz ar to, izbeidzot pasākumus, tiktu apdraudēta nozares ilgtermiņa finansiālā dzīvotspēja. |
| --- | --- |

(136)

Kā secināts 123. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares stāvoklis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja kaitējumu. Turklāt, kā secināts 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nespētu izturēt pasākumu atcelšanu, jo tādējādi, visticamāk, būtiski palielinātos importa apmērs par dempinga cenām. Līdz ar to, izbeidzot pasākumus, tiktu apdraudēta nozares ilgtermiņa finansiālā dzīvotspēja.

| (137) | Komisija secina, ka tādējādi pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(137)

Komisija secina, ka tādējādi pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

| (138) | Visi zināmie nesaistītie importētāji un lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nesaistītie importētāji un lietotāji ar Komisiju nesadarbojās. |
| --- | --- |

(138)

Visi zināmie nesaistītie importētāji un lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nesaistītie importētāji un lietotāji ar Komisiju nesadarbojās.

| (139) | Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai uz lietotājiem un/vai importētājiem būtu tāda negatīva ietekme, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(139)

Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai uz lietotājiem un/vai importētājiem būtu tāda negatīva ietekme, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi.

6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (140) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (141) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas noteikti attiecībā uz konkrētu Korejas Republikas izcelsmes vieglo termopapīru. |
| --- | --- |

(141)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības interesēm, būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas noteikti attiecībā uz konkrētu Korejas Republikas izcelsmes vieglo termopapīru.

| (142) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Visām personām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Iesniegtā informācija un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(142)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Visām personām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Iesniegtā informācija un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā.

| (143) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (33) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (33) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

33

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (144) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(144)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tāda konkrēta vieglā termopapīra importam, kas sver 65 g/m2 vai mazāk; ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar ruļļa svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”); ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā; ar termojutīgas vielas pārklājumu no vienas vai abām pusēm; un ar virsmas pārklājumu vai bez tā, uz ko pašlaik attiecas KN kodi ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (TARIC kodi: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), kuru izcelsme ir Korejas Republikā.

2.   Šā panta 1. punktā aprakstītajam ražojumam piemērojamais galīgais antidempinga maksājums ir fiksēta summa 103,16 EUR par neto tonnu.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/763 (2017. gada 2. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam (OV L 114, 3.5.2017., 3. lpp.).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/593 (2023. gada 16. marts), ar ko attiecībā uz Hansol Group atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam un groza atlikušo maksājumu (OV L 79, 17.3.2023., 54. lpp.).

5

Hansol Group

(6)  
  OV C 314, 6.8.2021., 9. lpp.

6

(7)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam (OV C 180, 3.5.2022., 4. lpp.).

7

(8)  Pieprasījuma 10.3. iedaļa, 26.–28. lpp.

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2596

9

(10)  Sk., piemēram, Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2015. gada 17. marta sprieduma lietā T-466/12 RFA International, LP / Eiropas Komisija 68. punktu.

10

RFA International, LP / Eiropas Komisija

(11)  Lai iegūtu sīkāku informāciju, sk. 40. apsvērumu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/2005 (2016. gada 16. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam (OV L 310, 17.11.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Pieprasījums, 99.–101. punkts (23.–24. lpp.).

12

(13)  
  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, pieprasījuma 6. pielikums (t22.002094).

13

Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

(14)  
  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, pieprasījuma 6. pielikums, 19. lpp.

14

Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

(15)  Atbilžu uz anketas jautājumiem atvērtā versija pieejama t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) un t22.003616 (Mitsubishi).

15

Koehler

Jujo

Mitsubishi

(16)  Izvilkumu cita starpā skatīt pieprasījuma 24. lpp.

16

(17)  
  Hansol Paper finanšu pārskatu par 2022. gada pirmajiem trim ceturkšņiem sk.: https://dart.fss.or.kr/dsaf001/main.do?rcpNo=20221111000618 (korejiešu valodā).

17

Hansol Paper

(18)  
  Hansol Paper
  2022. gada 10. maijā (t22.002756) sevi nosauca par “galveno vieglā termopapīra ražotāju eksportētāju Korejā”.

18

Hansol Paper

(19)  Uzņēmuma tīmekļvietne: http://www.donghwaind.co.kr.

19

(20)  Sk. iepriekš 16. un 17. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  
  Hansol Paper 2022. gada Ilgtspējas ziņojums ir pieejams vietnē https://www.hansolpaper.co.kr/m/eng/management/data. Ziņojuma 10. lappusē rakstīts: “
  Janghang Mill ražotnē [..] ir elastīga iekārtu sistēma, kas var izmainīt īpašu materiālu papīra ražošanu, piemēram, augstas kvalitātes drukas papīra, termopapīra un etiķešu papīra ražošanu atbilstoši tirgus apstākļiem [..]. Shintanjin Mill ražotnē [..] ir elastīga iekārtu sistēma iespiedpapīra un termopapīra ražošanai [..]”.

21

Hansol Paper

Janghang Mill

Shintanjin Mill

(22)  
  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, pieprasījuma 6. pielikuma tabulā “Balance of Supply and Demand in Metric Tonnes” 22. lpp. bija noteikts, ka termopapīra patēriņš Korejā 2019. gadā sasniedza 60 000 tonnu. Atbilžu uz anketas jautājumiem atvērtajā versijā (t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) un t22.003616 (Mitsubishi)) tika lēsts, ka vieglā termopapīra gada patēriņš Korejā ir 37 200 tonnas.

22

Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

Koehler

Jujo

Mitsubishi

(23)  
  Hansol Paper atbilde uz anketas jautājumiem (t22.003569), C.2. tabula (pārdošanas apjoms).

23

Hansol Paper

(24)  Turpat.

24

(25)  Pieprasījums, 6. pielikums, 21. lpp. (“Korea exports 78% of production to North and Central & South America, and also to other Asian countries. [..]”).

25

(26)  
  Hansol Paper atbilde uz anketas jautājumiem (t22.003569), faila “R768 Tables K-L-M (HAI) - OPEN.pdf” K.3. tabulas, balstoties uz kuru Hansol America pārskatāmā ražojuma apgrozījums pārskatīšanas periodā samazinājās par 13 %, bet pārdošanas apjoms pieauga par 2 %. Jāatzīmē, ka, ņemot vērā ASV Skaitīšanas biroja (U.S. Census Bureau) datus, Korejas termopapīra cenas samazinājās no 2 223 USD par tonnu 2018. gadā līdz 1 645 USD par tonnu 2020. gadā (sk. sadaļu “Importa statistika” (Import Statistics) šajā ASV Starptautiskās Tirdzniecības administrācijas tīmekļvietnē: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

26

Hansol Paper

Hansol America

Census Bureau

Import Statistics

(27)  Sk. ASV Starptautiskās Tirdzniecības administrācijas oficiālo vietni, proti, https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea.

27

(28)  Pieprasījums, 6. pielikums, tabulas “Consumption by Grade and Geographic Area 2020”, “Consumption by Geographic Area in Metric Tonnes 2022-2024” un “Consumption by Grade and Geographic Area 2024”.

28

(29)  
  Hansol Paper atbilde uz anketas jautājumiem (t22.003569), faila “R768 Tables K-L-M (HEB) - OPEN.pdf” K.3 tabulas.

29

Hansol Paper

(30)  Pieprasījums, 6. pielikums, 21. lpp. (“Korea exports 78% of production mainly to North and Central & South America, and also to other Asian countries. ([..]) Central & South America exports are insignificant. Imports (into Central & South America) are 50% of consumption mainly from Europe, North America, China, and Korea. ROW countries in this context comprise Asia (except China, Japan, Korea), Africa, and Australasia. Exports (by ROW countries) are insignificant but ROW countries import 80% of consumption mainly from Korea, China and Europe [..]”).

30

(into Central & South America)

(by ROW countries)

(31)  Ņemot vērā ASV Skaitīšanas biroja (U.S. Census Bureau), Korejas termopapīra imports 2020. gadā sasniedza 54 337 tonnas (sk. sadaļu “Importa statistika” (Import Statistics) šajā ASV Starptautiskās Tirdzniecības administrācijas tīmekļvietnē: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

31

U.S. Census Bureau

Import Statistics

(32)  Avots: pieprasījuma iesniedzēja atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju individuālās atbildes uz anketas jautājumiem.

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

33

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/98

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1331

(2023. gada 29. jūnijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulu (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/755 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (2) un jo īpaši tās 16. pantu,

tā kā:

1.   KONTEKSTS

KONTEKSTS

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/159 (3) Savienība piemēro aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam. Pasākums tiek īstenots tarifa kvotas (“TK”) veidā, un imports ir atļauts beznodokļa kvotas robežās, pamatojoties uz vēsturiskajām tirdzniecības plūsmām. Beznodokļa kvota ir piemērojama importam Savienības teritorijā. Importam, kas pārsniedz piemērojamo kvotu, piemēro 25 % aizsardzības maksājumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/159 (3) Savienība piemēro aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam. Pasākums tiek īstenots tarifa kvotas (“TK”) veidā, un imports ir atļauts beznodokļa kvotas robežās, pamatojoties uz vēsturiskajām tirdzniecības plūsmām. Beznodokļa kvota ir piemērojama importam Savienības teritorijā. Importam, kas pārsniedz piemērojamo kvotu, piemēro 25 % aizsardzības maksājumu.

3

| (2) | Ar Regulu (ES) 2023/1321 (4) tika grozīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2170 (5) par Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (ES) 2023/1321 (4) tika grozīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2170 (5) par Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu.

4

5

| (3) | Pēc šā grozījuma Regulas (ES) 2020/2170 1. pielikumā minētajā aizsardzības pasākumā ietvertajiem Apvienotās Karalistes izcelsmes tērauda 7. kategorijas (neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes) (6) un 17. kategorijas (dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili) (7) ražojumiem, kas ievesti Ziemeļīrijā tiešā pārvadājumā no citām Apvienotās Karalistes daļām, ir atbilstīgi piemērot režīmu saskaņā ar Savienības importa tarifa kvotām, ja minētās preces ir laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc šā grozījuma Regulas (ES) 2020/2170 1. pielikumā minētajā aizsardzības pasākumā ietvertajiem Apvienotās Karalistes izcelsmes tērauda 7. kategorijas (neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes) (6) un 17. kategorijas (dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili) (7) ražojumiem, kas ievesti Ziemeļīrijā tiešā pārvadājumā no citām Apvienotās Karalistes daļām, ir atbilstīgi piemērot režīmu saskaņā ar Savienības importa tarifa kvotām, ja minētās preces ir laistas brīvā apgrozībā Ziemeļīrijā.

quarto

6

7

2.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (4) | Komisija 2023. gada 30. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu, kurā paskaidroja, ka pēc Regulas (ES) 2020/2170 grozīšanas Komisijai vajadzēja grozīt ES aizsardzības pasākumu regulu, lai noteiktu jaunu TK, kas attiecas tikai uz to Regulas (ES) 2023/1321 pielikumā iekļauto Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumu kategoriju pārvietojumiem uz Ziemeļīriju, kuri nosūtīti tieši no citām Apvienotās Karalistes daļām. Tādējādi pārvietotos minēto ražojumu kategoriju Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumus, kuri nosūtīti tieši no citām Apvienotās Karalistes daļām, varētu ievest Ziemeļīrijā bez nodokļa, līdz piešķirtā kvota būtu pilnībā izsmelta. No minētās kvotas tiktu piemērots 25 % aizsardzības maksājums. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt piezīmes par paziņojuma saturu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 30. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu, kurā paskaidroja, ka pēc Regulas (ES) 2020/2170 grozīšanas Komisijai vajadzēja grozīt ES aizsardzības pasākumu regulu, lai noteiktu jaunu TK, kas attiecas tikai uz to Regulas (ES) 2023/1321 pielikumā iekļauto Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumu kategoriju pārvietojumiem uz Ziemeļīriju, kuri nosūtīti tieši no citām Apvienotās Karalistes daļām. Tādējādi pārvietotos minēto ražojumu kategoriju Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumus, kuri nosūtīti tieši no citām Apvienotās Karalistes daļām, varētu ievest Ziemeļīrijā bez nodokļa, līdz piešķirtā kvota būtu pilnībā izsmelta. No minētās kvotas tiktu piemērots 25 % aizsardzības maksājums. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt piezīmes par paziņojuma saturu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (5) | Lai aprēķinātu pietiekamu TK apjomu, kas, kā paredzēts Regulā (ES) 2023/1321, nodrošinātu šo tiešo pārvietojumu no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā īpašos apstākļus Ziemeļīrijā, Komisija analizēja pieejamos statistikas datus (8), lai aprēķinātu no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju veikto pārvietojumu apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Lai aprēķinātu pietiekamu TK apjomu, kas, kā paredzēts Regulā (ES) 2023/1321, nodrošinātu šo tiešo pārvietojumu no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā īpašos apstākļus Ziemeļīrijā, Komisija analizēja pieejamos statistikas datus (8), lai aprēķinātu no citām Apvienotās Karalistes daļām uz Ziemeļīriju veikto pārvietojumu apjomu.

8

| (6) | Ar šo regulu izveidotās TK izmantojamas tikai Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2023/1321 pielikumā un kuras ieved Ziemeļīrijā tiešā pārvadājumā no citām Apvienotās Karalistes daļām un laiž brīvā apgrozībā Ziemeļīrijas teritorijā. Tāpēc šīs jaunās TK neietekmē esošo tarifa kvotu piešķiršanu vai apjomus trešām valstīm attiecībā uz ievešanu Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(6)

Ar šo regulu izveidotās TK izmantojamas tikai Apvienotās Karalistes izcelsmes precēm, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2023/1321 pielikumā un kuras ieved Ziemeļīrijā tiešā pārvadājumā no citām Apvienotās Karalistes daļām un laiž brīvā apgrozībā Ziemeļīrijas teritorijā. Tāpēc šīs jaunās TK neietekmē esošo tarifa kvotu piešķiršanu vai apjomus trešām valstīm attiecībā uz ievešanu Savienības teritorijā.

Ieinteresēto personu piezīmes

Ieinteresēto personu piezīmes

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētajām personām tika dota iespēja noteiktā termiņā iesniegt piezīmes. Komisija nesaņēma piezīmes ne no vienas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētajām personām tika dota iespēja noteiktā termiņā iesniegt piezīmes. Komisija nesaņēma piezīmes ne no vienas ieinteresētās personas.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2015/478 3. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2015/755 22. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2015/478 3. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2015/755 22. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2019/159 IV pielikuma sadaļas “IV.1. Tarifa kvotu apjomi” tabulā groza 7. un 17. daļu, un attiecīgās daļas lasa šādi:

| Ražojuma numurs | Ražojumu kategorija | KN kodi | Sadalījums pa valstīm (ja piemēro) | 5. gads | 6. gads | Papildu maksājuma likme | Kārtas numuri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No 1.7.2022. līdz 30.9.2022. | No 1.10.2022. līdz 31.12.2022. | No 1.1.2023. līdz 31.3.2023. | No 1.4.2023. līdz 30.6.2023. | No 1.7.2023. līdz 30.9.2023. | No 1.10.2023. līdz 31.12.2023. | No 1.1.2024. līdz 31.3.2024. | No 1.4.2024. līdz 30.6.2024. |
| Tarifa kvotas apjoms (t neto) | Tarifa kvotas apjoms (t neto) |
| “7 | Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | Ukraina | 270 017,57 | 270 017,57 | 264 147,62 | 267 082,59 | 280 051,01 | 280 051,01 | 277 006,97 | 277 006,97 | 25  % | 09.8836 |
| Citas valstis | 554 571,27 | 554 571,27 | 542 515,37 | 548 543,32 | 575 178,29 | 575 178,29 | 568 926,35 | 568 926,35 | 25  % | (9) |
| Apvienotā Karaliste (uz Ziemeļīriju no citām Apvienotās Karalistes daļām) | - | - | - | - | 5 231,58 | 5 231,58 | 5 174,72 | 5 174,72 | 25  % | 09,8498” |
| “17 | Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 30 113,25 | 30 113,25 | 29 458,61 | 29 785,93 | 31 232,21 | 31 232,21 | 30 892,73 | 30 892,73 | 25  % | 09,8891 |
| Citas valstis | 64 947,85 | 64 947,85 | 63 535,94 | 64 241,90 | 67 361,21 | 67 361,21 | 66 629,03 | 66 629,03 | 25  % | (18) |
| Apvienotā Karaliste (uz Ziemeļīriju no citām Apvienotās Karalistes daļām) | - | - | - | - | 14 061,23 | 14 061,23 | 13 908,39 | 13 908,39 | 25  % | 09,8499” |

Ražojuma numurs

Ražojumu kategorija

KN kodi

Sadalījums pa valstīm (ja piemēro)

5. gads

6. gads

Papildu maksājuma likme

Kārtas numuri

No 1.7.2022. līdz 30.9.2022.

No 1.10.2022. līdz 31.12.2022.

No 1.1.2023. līdz 31.3.2023.

No 1.4.2023. līdz 30.6.2023.

No 1.7.2023. līdz 30.9.2023.

No 1.10.2023. līdz 31.12.2023.

No 1.1.2024. līdz 31.3.2024.

No 1.4.2024. līdz 30.6.2024.

Tarifa kvotas apjoms (t neto)

Tarifa kvotas apjoms (t neto)

“7

Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Ukraina

270 017,57

270 017,57

264 147,62

267 082,59

280 051,01

280 051,01

277 006,97

277 006,97

25  %

09.8836

Citas valstis

554 571,27

554 571,27

542 515,37

548 543,32

575 178,29

575 178,29

568 926,35

568 926,35

25  %

(9)

Apvienotā Karaliste (uz Ziemeļīriju no citām Apvienotās Karalistes daļām)

-

-

-

-

5 231,58

5 231,58

5 174,72

5 174,72

25  %

09,8498”

“17

Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

30 113,25

30 113,25

29 458,61

29 785,93

31 232,21

31 232,21

30 892,73

30 892,73

25  %

09,8891

Citas valstis

64 947,85

64 947,85

63 535,94

64 241,90

67 361,21

67 361,21

66 629,03

66 629,03

25  %

(18)

Apvienotā Karaliste (uz Ziemeļīriju no citām Apvienotās Karalistes daļām)

-

-

-

-

14 061,23

14 061,23

13 908,39

13 908,39

25  %

09,8499”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2023. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/478 (2015. gada 11. marts) par kopīgiem importa noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.) (“ES aizsardzības pasākuma regula”).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 31, 1.2.2019., 27. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1321 (2023. gada 14. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) 2020/2170 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu konkrētiem uz Ziemeļīriju pārvietotiem tērauda ražojumiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1.. lpp.).

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2170 (2020. gada 16. decembris) par Savienības tarifa kvotu un citu importa kvotu piemērošanu (OV L 432, 21.12.2020., 1. lpp.).

5

(6)  KN kodi (vienīgi informācijai): 7208 51 20, 7208 51 91, 7208 51 98, 7208 52 91, 7208 90 20, 7208 90 80, 7210 90 30, 7225 40 12, 7225 40 40, 7225 40 60, 7225 99 00.

6

(7)  KN kodi (vienīgi informācijai): 7216 31 10, 7216 31 90, 7216 32 11, 7216 32 19, 7216 32 91, 7216 32 99, 7216 33 10, 7216 33 90.

7

(8)  Dati, kas pieejami elektroniskajā sistēmā, kura izveidota, pamatojoties uz 55. un 56. pantu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

8

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/102 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/102

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1332

(2023. gada 29. jūnijs),

ar ko atjauno atļauju Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem un atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs: uzņēmums Roal Oy) un atceļ Regulu (EK) Nr. 902/2009

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas un atjaunošanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas un atjaunošanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Komisijas Regula (EK) Nr. 902/2009 (2)
  Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes (fermenta) preparātu uz 10 gadiem atļāva lietot par barības piedevu atšķirtiem sivēniem, gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem un vaislas tītariem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regula (EK) Nr. 902/2009 (2)
  Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes (fermenta) preparātu uz 10 gadiem atļāva lietot par barības piedevu atšķirtiem sivēniem, gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem un vaislas tītariem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikums uz to, lai atjaunotu atļauju Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “gremošanas veicinātāji”, lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem un atšķirtiem sivēniem. Preparāts ir pieejams cietas vielas un šķidruma veidā. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 2. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikums uz to, lai atjaunotu atļauju Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “gremošanas veicinātāji”, lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem un atšķirtiem sivēniem. Preparāts ir pieejams cietas vielas un šķidruma veidā. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 2. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2019. gada 4. oktobra (3) un 2021. gada 27. janvāra atzinumā (4) secināja, ka preparāts joprojām ir drošs gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem, atšķirtiem sivēniem un patērētājiem un videi. Tā konstatēja, ka preparāts nav ādas kairinātājs un ka testētā preparāta šķidrums nav nedz acu kairinātājs, nedz ādas sensibilizators. Tā turklāt deklarēja, ka šī piedeva (visi veidi) būtu jāuzskata par potenciālu elpceļu sensibilizatoru. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2019. gada 4. oktobra (3) un 2021. gada 27. janvāra atzinumā (4) secināja, ka preparāts joprojām ir drošs gaļas cāļiem, dējējvistu cāļiem, gaļas tītariem, vaislas tītariem, atšķirtiem sivēniem un patērētājiem un videi. Tā konstatēja, ka preparāts nav ādas kairinātājs un ka testētā preparāta šķidrums nav nedz acu kairinātājs, nedz ādas sensibilizators. Tā turklāt deklarēja, ka šī piedeva (visi veidi) būtu jāuzskata par potenciālu elpceļu sensibilizatoru. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības veikt uzraudzību pēc preparāta laišanas tirgū. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētās piedevas atļauja būtu jāatjauno tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. |
| --- | --- |

(5)

Minētā preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētās piedevas atļauja būtu jāatjauno tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību.

| (6) | Tā kā atļauja šo preparātu lietot par barības piedevu tiek atjaunota, Regula (EK) Nr. 902/2009 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā atļauja šo preparātu lietot par barības piedevu tiek atjaunota, Regula (EK) Nr. 902/2009 būtu jāatceļ.

| (7) | Drošuma apsvērumi neliek preparāta atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas atjaunošanas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Drošuma apsvērumi neliek preparāta atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas atjaunošanas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas atjaunošana

Pielikumā specificētā preparāta, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “gremošanas veicinātāji”, atļauju atjauno ar noteikumu, ka tiek ievēroti pielikuma nosacījumi.

2. pants

Pārejas pasākumi

1.   Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparātu un to saturošus premiksus, kas ražoti un marķēti pirms 2024. gada 20. janvāra saskaņā ar noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

2.   Tādus 1. punktā minēto preparātu saturošas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri ražoti un marķēti pirms 2024. gada 20. jūlija saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, ja tie ir paredzēti produktīviem pārtikas ražošanas dzīvniekiem, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 902/2009 atcelšana

Regulu (EK) Nr. 902/2009 atceļ.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 902/2009 (2009. gada 28. septembris) par atļaujas piešķiršanu no Trichoderma reesei (CBS 114044) iegūtam endo-1,4-beta-ksilanāzes fermentu preparātam kā barības piedevai, kas paredzēta atšķirtiem sivēniem, gaļas cāļiem, cāļiem dējējvistu audzēšanai, gaļas tītariem un vaislas tītariem (atļaujas turētājs: uzņēmums “Roal Oy”) (OV L 256, 29.9.2009., 23. lpp.).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(11):5880.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2021;19(3):6458.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības, kuras mitruma saturs ir vismaz 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a8i | Roal Oy | Endo-1,4-betaksilanāze (EK 3.2.1.8) | Piedevas sastāvs


  Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparāts, kura aktivitāte ir vismaz:
  cietā veidā: 160 000 BXU
   (1)/g
  šķidrā veidā: 160 000 BXU/g

  Aktīvās vielas raksturojums


  Trichoderma reesei CBS 114044 producēta endo-1,4-betaksilanāze (EK 3.2.1.8)

  Analītiskā metode
   (2)

  Piedevā un premiksā ietilpstošās aktīvās vielas raksturošana: endo-1,4-beta ksilanāzi nosaka reducējošā cukura testā, izmantojot dinitrosalicilskābes reaģenta kolometrisko reakciju uz reducējošā cukura daudzumu apstākļos, kur pH ir 5,3 un temperatūra 50 °C.
  Barības maisījumā ietilpstošās aktīvās vielas raksturošana: kolometriskā metode, kurā mēra ūdenī šķīstošo krāsvielu, ko ferments izdala no kviešu arabinoksilāna (sašūts ar azurīnu) substrāta. | gaļas cāļi un dējējvistu cāļi | — | 8 000 BXU | — | 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības, kuras mitruma saturs ir vismaz 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a8i

Roal Oy

Endo-1,4-betaksilanāze (EK 3.2.1.8)

Piedevas sastāvs

Trichoderma reesei (CBS 114044) producētas endo-1,4-betaksilanāzes preparāts, kura aktivitāte ir vismaz:

cietā veidā: 160 000 BXU
   (1)/g

šķidrā veidā: 160 000 BXU/g

Aktīvās vielas raksturojums

Trichoderma reesei CBS 114044 producēta endo-1,4-betaksilanāze (EK 3.2.1.8)

Analītiskā metode
   (2)

Piedevā un premiksā ietilpstošās aktīvās vielas raksturošana: endo-1,4-beta ksilanāzi nosaka reducējošā cukura testā, izmantojot dinitrosalicilskābes reaģenta kolometrisko reakciju uz reducējošā cukura daudzumu apstākļos, kur pH ir 5,3 un temperatūra 50 °C.

Barības maisījumā ietilpstošās aktīvās vielas raksturošana: kolometriskā metode, kurā mēra ūdenī šķīstošo krāsvielu, ko ferments izdala no kviešu arabinoksilāna (sašūts ar azurīnu) substrāta.

gaļas cāļi un dējējvistu cāļi

—

8 000 BXU

—

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tajā skaitā elpceļu, ādas un acu aizsarglīdzekļus pret cietām vielām un elpceļu aizsarglīdzekļus šķidrumu gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tajā skaitā elpceļu, ādas un acu aizsarglīdzekļus pret cietām vielām un elpceļu aizsarglīdzekļus šķidrumu gadījumā.

2033. gada 20. jūlijs

gaļas tītari un vaislas tītari

16 000 BXU

sivēni (atšķirti)

24 000 BXU

---

(1)  1 BXU ir fermenta daudzums, kas no bērza ksilāna vienā sekundē atbrīvo 1 nmol reducējošo cukuru pie šādiem reakcijas nosacījumiem: pH ir 5,3 un temperatūra ir 50 °C.

(2)  Detalizēta informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē šeit: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/106

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1333

(2023. gada 29. jūnijs),

ar ko piešķir atļauju Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs: uzņēmums DSM Nutritional Products Ltd, ko pārstāv uzņēmums DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), groza Regulu (EK) Nr. 1811/2005 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1259/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 noteic, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Minētās regulas 10. panta 2. punkts paredz, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), ir jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 noteic, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Minētās regulas 10. panta 2. punkts paredz, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), ir jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/2004 (3)
  Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) (agrākā taksonomiskā identitāte Aspergillus aculeatus) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu atļāva bez laika ierobežojuma un saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un Komisijas Regula (EK) Nr. 1811/2005 (4) – (atšķirtiem) sivēniem. Pēc tam minēto preparātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu ierakstīja Lopbarības piedevu reģistrā kā esošu lopbarības līdzekli. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/2004 (3)
  Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) (agrākā taksonomiskā identitāte Aspergillus aculeatus) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu atļāva bez laika ierobežojuma un saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un Komisijas Regula (EK) Nr. 1811/2005 (4) – (atšķirtiem) sivēniem. Pēc tam minēto preparātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu ierakstīja Lopbarības piedevu reģistrā kā esošu lopbarības līdzekli.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem. Pieteikuma iesniedzējs ir lūdzis minētās piedevas klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu lietot par barības piedevu gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem. Pieteikuma iesniedzējs ir lūdzis minētās piedevas klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”. Šim pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2022. gada 23. novembra atzinumā (5) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem šis preparāts nelabvēlīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz patērētāju drošību vai vidi. Datu par galīgajiem sastāviem nav, tāpēc attiecībā uz drošumu lietotājiem, kuri rīkojas ar preparātu, secinājumus par piedevas potenciālu kairināt acis vai ādu vai būt par ādas sensibilizatoru Iestāde izdarīt nevarēja, bet uzskatīja, ka aktīvajai vielai piemītošās olbaltumvielai līdzīgas vielas dabas dēļ šī piedeva ir elpceļu sensibilizators. Iestāde secināja, ka ieteiktajā līmenī vismaz 10 FBG uz kg barības šī ir iedarbīga zootehniska piedeva gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par metodēm, ar kurām šīs barības piedevas analizē barībā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2022. gada 23. novembra atzinumā (5) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem šis preparāts nelabvēlīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz patērētāju drošību vai vidi. Datu par galīgajiem sastāviem nav, tāpēc attiecībā uz drošumu lietotājiem, kuri rīkojas ar preparātu, secinājumus par piedevas potenciālu kairināt acis vai ādu vai būt par ādas sensibilizatoru Iestāde izdarīt nevarēja, bet uzskatīja, ka aktīvajai vielai piemītošās olbaltumvielai līdzīgas vielas dabas dēļ šī piedeva ir elpceļu sensibilizators. Iestāde secināja, ka ieteiktajā līmenī vismaz 10 FBG uz kg barības šī ir iedarbīga zootehniska piedeva gaļas cāļiem un atšķirtiem sivēniem. Tā arī ir verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par metodēm, ar kurām šīs barības piedevas analizē barībā.

| (5) | Minētās piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto piedevu būtu jāatļauj lietot. Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. |
| --- | --- |

(5)

Minētās piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto piedevu būtu jāatļauj lietot. Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību.

| (6) | Drošuma apsvērumi neliek attiecīgā preparāta atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Drošuma apsvērumi neliek attiecīgā preparāta atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (7) | Tā kā Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu atļauj lietot par barības piedevu, Regula (EK) Nr. 1811/2005 būtu jāgroza un Regula (EK) Nr. 1259/2004 – jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparātu atļauj lietot par barības piedevu, Regula (EK) Nr. 1811/2005 būtu jāgroza un Regula (EK) Nr. 1259/2004 – jāatceļ.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas piešķiršana

Pielikumā specificēto preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “gremošanas veicinātāji”, atļauj lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1811/2005 grozīšana

Regulas (EK) Nr. 1811/2005 1. pantu un I pielikumu svītro.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 1259/2004 atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1259/2004 atceļ.

4. pants

Pārejas pasākumi

1.   Pielikumā specificēto preparātu un šos preparātu saturošus premiksus, kuri ražoti un marķēti pirms 2024. gada 20. janvāra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

2.   Tādus pielikumā specificēto vielu saturošas barības maisījumus un barības sastāvdaļas, kuri ražoti un marķēti pirms 2024. gada 20. jūlija saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 70/524/EEK (1970. gada 23. novembris) par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/2004 (2004. gada 8. jūlijs) par pastāvīgu atļauju izmantot dažas jau atļautas barības piedevas (OV L 239, 9.7.2004., 8. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1811/2005 (2005. gada 4. novembris) par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2023;21(1):7703.

5

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a1603 | Uzņēmums DSM Nutritional products Ltd, ko pārstāv uzņēmums DSM Nutritional Products Sp.z o.o. | endo-1,3(4)-betaglikanāze (EK 3.2.1.6.) | Piedevas sastāvs



  Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparāts (EK 3.2.1.6.), kura aktivitāte ir vismaz:
  apvalkotā formā: 50 FBG
   (1)/g.
  šķidrumā: 120 FBG/mL


  Aktīvās vielas raksturojums



  Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producēta endo-1,3(4)-betaglikanāze


  Analītiskā metode

   (2)

  Endo-1,3(4)-betaglikanāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā: kolorimetriskā metode, ar kuru mēra krāsaino savienojumu, ko rada dinitrosalicilskābe (DNSA) betaglikāna fermentatīvajā hidrolīzē apstākļos, kur pH ir 5,0 un temperatūra 50 °C.
  Endo-1,3(4)-betaglikanāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barības maisījumos: kolorimetriskā metode, ar kuru mēra ūdenī šķīstošus iekrāsotus fragmentus, balstoties uz šķērsšūta miežu azoglikāna fermentatīvo hidrolīzi apstākļos, kur pH ir 4,5 un temperatūra 50 °C. | Gaļas cāļi
  Atšķirti sivēni | — | 10 FBG | — | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a1603

Uzņēmums DSM Nutritional products Ltd, ko pārstāv uzņēmums DSM Nutritional Products Sp.z o.o.

endo-1,3(4)-betaglikanāze (EK 3.2.1.6.)

Piedevas sastāvs

Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producētas endo-1,3(4)-betaglikanāzes preparāts (EK 3.2.1.6.), kura aktivitāte ir vismaz:

apvalkotā formā: 50 FBG
   (1)/g.

šķidrumā: 120 FBG/mL

Aktīvās vielas raksturojums

Aspergillus fijiensis (CBS 589.94) producēta endo-1,3(4)-betaglikanāze

Analītiskā metode

   (2)

Endo-1,3(4)-betaglikanāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā: kolorimetriskā metode, ar kuru mēra krāsaino savienojumu, ko rada dinitrosalicilskābe (DNSA) betaglikāna fermentatīvajā hidrolīzē apstākļos, kur pH ir 5,0 un temperatūra 50 °C.

Endo-1,3(4)-betaglikanāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barības maisījumos: kolorimetriskā metode, ar kuru mēra ūdenī šķīstošus iekrāsotus fragmentus, balstoties uz šķērsšūta miežu azoglikāna fermentatīvo hidrolīzi apstākļos, kur pH ir 4,5 un temperatūra 50 °C.

Gaļas cāļi

Atšķirti sivēni

—

10 FBG

—

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos elpceļu, acu un ādas aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos elpceļu, acu un ādas aizsarglīdzekļus.

2033. gada 20. jūlijs

---

(1)  Viena glikanāzes vienība (FBG) atbilst fermenta daudzumam, kas standartapstākļos (pH 5,0 un temperatūra 30 °C) glikozi vai citus reducējošus ogļhidrātus izdala ar intensitāti 1 μmol glikozes minūtē.

(2)  Detalizēta informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē šeit: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/111

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1334

(2023. gada 29. jūnijs),

ar ko atjauno atļauju metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas un atjaunošanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas un atjaunošanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Metionīna hidroksianaloga vara helātam atļauja to 10 gadus izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem tika piešķirta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 349/2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Metionīna hidroksianaloga vara helātam atļauja to 10 gadus izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem tika piešķirta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 349/2010 (2).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikumu uz to, lai atjaunotu atļauju metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un ir lūgts minēto piedevu klasificēt kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “mikroelementu maisījumi”. Pieteikumā ierosināts grozīt pašreizējās atļaujas nosacījumus, proti, minerāleļļas izņemšana no piedevas sastāva, kā rezultātā piedeva ir uzskatāma par vielu, nevis preparātu. Turklāt tika nedaudz mainīts vara minimālais saturs piedevā. Minētajam pieteikumam ir pievienotas minētās regulas 14. panta 2. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikumu uz to, lai atjaunotu atļauju metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un ir lūgts minēto piedevu klasificēt kategorijā “uzturfizioloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “mikroelementu maisījumi”. Pieteikumā ierosināts grozīt pašreizējās atļaujas nosacījumus, proti, minerāleļļas izņemšana no piedevas sastāva, kā rezultātā piedeva ir uzskatāma par vielu, nevis preparātu. Turklāt tika nedaudz mainīts vara minimālais saturs piedevā. Minētajam pieteikumam ir pievienotas minētās regulas 14. panta 2. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija atzinumā (3) secināja, ka pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pierādījumus, par to, ka, ievērojot pašlaik atļautos lietošanas nosacījumus, piedevas jaunais sastāvs joprojām ir drošs visu sugu dzīvniekiem, patērētājiem un videi. Tā arī secināja, pie piedeva tiek uzskatīta par ādas un acu kairinātāju un par ādas sensibilizatoru, vienlaikus tiek uzskatīts, ka elpceļu sensibilizācijas risks ir zems. Iestāde pauda, ka izmaiņas, kas ierosinātas attiecībā uz sākotnējās atļaujas nosacījumiem, neietekmē piedevas iedarbīgumu. Visbeidzot tā neuzskatīja, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz pēctirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2021. gada 5. maija atzinumā (3) secināja, ka pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pierādījumus, par to, ka, ievērojot pašlaik atļautos lietošanas nosacījumus, piedevas jaunais sastāvs joprojām ir drošs visu sugu dzīvniekiem, patērētājiem un videi. Tā arī secināja, pie piedeva tiek uzskatīta par ādas un acu kairinātāju un par ādas sensibilizatoru, vienlaikus tiek uzskatīts, ka elpceļu sensibilizācijas risks ir zems. Iestāde pauda, ka izmaiņas, kas ierosinātas attiecībā uz sākotnējās atļaujas nosacījumiem, neietekmē piedevas iedarbīgumu. Visbeidzot tā neuzskatīja, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz pēctirgus uzraudzību.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 378/2005 (4) 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu references laboratorija, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, uzskatīja, ka iepriekšējos novērtējumos izdarītie secinājumi un ieteikumi ir derīgi un attiecināmi uz pašreizējo pieteikumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 378/2005 (4) 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu references laboratorija, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, uzskatīja, ka iepriekšējos novērtējumos izdarītie secinājumi un ieteikumi ir derīgi un attiecināmi uz pašreizējo pieteikumu.

| (6) | Metionīna hidroksianaloga vara helāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētās piedevas atļauja būtu jāatjaunina. Turklāt Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, it sevišķi uz piedevas lietotāju, veselību. |
| --- | --- |

(6)

Metionīna hidroksianaloga vara helāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētās piedevas atļauja būtu jāatjaunina. Turklāt Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, it sevišķi uz piedevas lietotāju, veselību.

| (7) | Ņemot vērā, ka atļauja metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu tiek atjaunota, Regula (ES) Nr. 349/2010 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā, ka atļauja metionīna hidroksianaloga vara helātu izmantot par barības piedevu tiek atjaunota, Regula (ES) Nr. 349/2010 būtu jāatceļ.

| (8) | Drošuma apsvērumi neliek metionīna hidroksianaloga vara helāta atļaujas nosacījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kurā ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atjauninātās atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei attiecībā uz piedevas sastāvu, kas tagad ir viela, un attiecībā uz piedevas identifikācijas numura izmaiņām. |
| --- | --- |

(8)

Drošuma apsvērumi neliek metionīna hidroksianaloga vara helāta atļaujas nosacījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kurā ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atjauninātās atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei attiecībā uz piedevas sastāvu, kas tagad ir viela, un attiecībā uz piedevas identifikācijas numura izmaiņām.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas atjaunošana

Pielikumā specificētās pie piedevu kategorijas “uzturfizioloģiskās piedevas” un pie funkcionālās grupas “mikroelementu maisījumi” piederošās vielas atļauju atjauno, ievērojot minētajā pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 349/2010 atceļ.

3. pants

Pārejas pasākumi

1.   Pielikumā specificēto piedevu un šo piedevu saturošus premiksus, kuri ražoti un marķēti pirms 2024. gada 20. janvāra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.

2.   Tādus pielikumā specificēto piedevu saturošus barības maisījumus un barības sastāvdaļas, kuri paredzēti produktīviem dzīvniekiem un ražoti un marķēti pirms 2024. gada 20. jūlija saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.

3.   Tādus pielikumā specificēto piedevu saturošus barības maisījumus un barības sastāvdaļas, kuri paredzēti neproduktīviem dzīvniekiem un ražoti un marķēti pirms 2025. gada 20. jūlija saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2023. gada 20. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un izmantot, līdz beidzas esošie krājumi.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 349/2010 (2010. gada 23. aprīlis) par atļauju izmantot metionīna hidroksianaloga mangāna helātu kā pārtikas piedevu visām dzīvnieku sugām (OV L 104, 24.4.2010., 31. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2021; 19(5):6618.

3

EFSA Journal

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 378/2005 (2005. gada 4. marts) par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz Kopienas references laboratorijas pienākumiem un uzdevumiem saistībā ar pārtikas piedevu atļauju pieteikumiem (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementa (Cu) saturs mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi |
| 3b410i | Metionīna hidroksianaloga vara helāts | Piedevas sastāvs

  Metionīna hidroksianaloga vara helāts, kas satur vismaz 16 % vara un vismaz 78 % (2-hidroksi-4-metiltio) sviestskābes
  Maksimālais niķeļa saturs: 20 ppm.
  Cieta viela | Visu sugu dzīvnieki | — | — | Liellopi:






  — | liellopi pirms atgremošanas sākuma: 15 (kopā) |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Elementa (Cu) saturs mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: uzturfizioloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: mikroelementu maisījumi

3b410i

Metionīna hidroksianaloga vara helāts

Piedevas sastāvs

Metionīna hidroksianaloga vara helāts, kas satur vismaz 16 % vara un vismaz 78 % (2-hidroksi-4-metiltio) sviestskābes

Maksimālais niķeļa saturs: 20 ppm.

Cieta viela

Visu sugu dzīvnieki

—

—

Liellopi:

—

liellopi pirms atgremošanas sākuma: 15 (kopā)

| — | citi liellopi: 30 (kopā) |
| --- | --- |

—

citi liellopi: 30 (kopā)

Aitas: 15 (kopā)

Kazas: 35 (kopā)

Sivēni:

| — | zīdāmiem un atšķirtiem, līdz 4 nedēļām pēc atšķiršanas: 150 (kopā), |
| --- | --- |

—

zīdāmiem un atšķirtiem, līdz 4 nedēļām pēc atšķiršanas: 150 (kopā),

| — | no piektās nedēļas līdz astoņām nedēļām pēc atšķiršanas no mātes: 100 (kopā) |
| --- | --- |

—

no piektās nedēļas līdz astoņām nedēļām pēc atšķiršanas no mātes: 100 (kopā)

Vēžveidīgie: 50 (kopā)

Citi dzīvnieki: 25 (kopā)

| 1. | Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā.

| 2. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos elpceļu, acu un ādas aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos elpceļu, acu un ādas aizsarglīdzekļus.

| 3. | Marķējumā norāda šādu informāciju:






  — | par aitu barību, ja vara daudzums barībā pārsniedz 10 mg/kg: “Vara satura dēļ šī barība var izraisīt noteiktu šķirņu aitu saindēšanos.”, |
| --- | --- | --- |

3.

Marķējumā norāda šādu informāciju:

—

par aitu barību, ja vara daudzums barībā pārsniedz 10 mg/kg: “Vara satura dēļ šī barība var izraisīt noteiktu šķirņu aitu saindēšanos.”,

| — | par liellopu barību, ko dod pēc atgremošanas sākšanās, ja vara saturs barībā nepārsniedz 20 mg/kg: “Vara satura dēļ šī barība var izraisīt vara deficītu lopiem, kuri ēd ganību zāli, kas satur daudz molibdēna vai sēra.” |
| --- | --- |

—

par liellopu barību, ko dod pēc atgremošanas sākšanās, ja vara saturs barībā nepārsniedz 20 mg/kg: “Vara satura dēļ šī barība var izraisīt vara deficītu lopiem, kuri ēd ganību zāli, kas satur daudz molibdēna vai sēra.”

2033. gada 20. jūlijs

Aktīvo vielu raksturojums

Ķīmiskā formula:: vara bis(-2-hidroksi-4-metiltio)butanoāts:

Cu(CH3S(CH2)2-CH(OH)-COO)2

CAS: 292140-30-8

Analītiskās metodes
   (1)

Metionīna hidroksianaloga kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā: titrimetrija, potenciometriska titrēšana pēc oksidēšanās–reducēšanās reakcijas.

Kvantitatīvai kopējā vara noteikšanai barības piedevā:

| — | induktīvi saistītas plazmas-atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510 vai EN 15621) vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas-atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510 vai EN 15621) vai

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – ISO 6869 |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – ISO 6869

Kvantitatīvajai kopējā vara noteikšanai premiksos:

| — | induktīvi saistītas plazmas-atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510 vai EN 15621) vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas-atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510 vai EN 15621) vai

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – ISO 6869 vai |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – ISO 6869 vai

| — | induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICP-MS) (EN 17053) |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICP-MS) (EN 17053)

Kvantitatīvai kopējā vara noteikšanai barības maisījumā:

| — | induktīvi saistītas plazmas-atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510 vai EN 15621) vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas-atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) (EN 15510 vai EN 15621) vai

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (IV pielikuma C daļa) vai ISO 6869, vai |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (IV pielikuma C daļa) vai ISO 6869, vai

| — | induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICP-MS) (EN 17053) |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas masspektrometrija (ICP-MS) (EN 17053)

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

LĒMUMI

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/116

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1335

(2023. gada 27. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas prokurorus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (1), un jo īpaši tās 16. pantu,

ņemot vērā Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1696 (2018. gada 13. jūlijs) par darbības noteikumiem atlases komitejai, kas paredzēta 14. panta 3. punktā Regulā (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidē (2),

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2023/133 (2023. gada 17. janvāris), ar ko ieceļ Regulas (ES) 2017/1939 14. panta 3. punktā paredzētās atlases komitejas locekļus (3),

ņemot vērā motivētos atzinumus un atlases komitejas atlasīto kandidātu gala sarakstu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) 2017/1939 tika izveidota EPPO. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) 2017/1939 tika izveidota EPPO.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 12. pantu Eiropas prokuroriem ir jāuzrauga izmeklēšana un kriminālvajāšana. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 12. pantu Eiropas prokuroriem ir jāuzrauga izmeklēšana un kriminālvajāšana.

| (3) | Astoņu Eiropas prokuroru, kuri ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1117 (4) iecelti uz trīs gadu termiņu, kas nav atjaunojams, pilnvaras beidzas 2023. gada 28. jūlijā. Lai nodrošinātu EPPO kolēģijas, kuras sastāvā ir Eiropas galvenais prokurors un pa vienam Eiropas prokuroram no katras iesaistītās dalībvalsts, darbības nepārtrauktību, Padomei ir jāieceļ astoņi Eiropas prokurori tajās amata vietās, kas atbrīvojas no 2023. gada 29. jūlija. |
| --- | --- |

(3)

Astoņu Eiropas prokuroru, kuri ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1117 (4) iecelti uz trīs gadu termiņu, kas nav atjaunojams, pilnvaras beidzas 2023. gada 28. jūlijā. Lai nodrošinātu EPPO kolēģijas, kuras sastāvā ir Eiropas galvenais prokurors un pa vienam Eiropas prokuroram no katras iesaistītās dalībvalsts, darbības nepārtrauktību, Padomei ir jāieceļ astoņi Eiropas prokurori tajās amata vietās, kas atbrīvojas no 2023. gada 29. jūlija.

| (4) | Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1696 ir noteikti darbības noteikumi atlases komitejai, kas paredzēta Regulas (ES) 2017/1939 14. panta 3. punktā (“atlases komitejas darbības noteikumi”). |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1696 ir noteikti darbības noteikumi atlases komitejai, kas paredzēta Regulas (ES) 2017/1939 14. panta 3. punktā (“atlases komitejas darbības noteikumi”).

| (5) | Ievērojot Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 1. punktu, katrai iesaistītajai dalībvalstij ir jāizvirza trīs kandidāti Eiropas prokurora amatam no tādu kandidātu vidus, kuri tajā brīdī ir attiecīgās dalībvalsts prokuratūras vai tiesu iestāžu locekļi, kuru neatkarība ir neapšaubāma un kuriem ir kvalifikācija, kas to attiecīgajās dalībvalstīs prasīta, lai ieņemtu augstus amatus prokuratūrā vai tiesā, un kuriem ir attiecīga praktiskā pieredze saistībā ar valsts tiesību sistēmām, finanšu izmeklēšanu un tiesu iestāžu starptautisko sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 1. punktu, katrai iesaistītajai dalībvalstij ir jāizvirza trīs kandidāti Eiropas prokurora amatam no tādu kandidātu vidus, kuri tajā brīdī ir attiecīgās dalībvalsts prokuratūras vai tiesu iestāžu locekļi, kuru neatkarība ir neapšaubāma un kuriem ir kvalifikācija, kas to attiecīgajās dalībvalstīs prasīta, lai ieņemtu augstus amatus prokuratūrā vai tiesā, un kuriem ir attiecīga praktiskā pieredze saistībā ar valsts tiesību sistēmām, finanšu izmeklēšanu un tiesu iestāžu starptautisko sadarbību krimināllietās.

| (6) | Grieķija, Itālija, Kipra, Lietuva un Austrija ir izvirzījušas kandidātus amata vietām, kuras atbrīvojas 2023. gada 29. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Grieķija, Itālija, Kipra, Lietuva un Austrija ir izvirzījušas kandidātus amata vietām, kuras atbrīvojas 2023. gada 29. jūlijā.

| (7) | Atlases komiteja sagatavoja motivētos atzinumus un katra tāda minēto dalībvalstu izvirzītā kandidāta sarindojumu, kurš atbilda Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un iesniedza tos Padomei, kas tos saņēma 2023. gada 2. maijā. |
| --- | --- |

(7)

Atlases komiteja sagatavoja motivētos atzinumus un katra tāda minēto dalībvalstu izvirzītā kandidāta sarindojumu, kurš atbilda Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un iesniedza tos Padomei, kas tos saņēma 2023. gada 2. maijā.

| (8) | Ievērojot atlases komitejas darbības noteikumu VII.2 noteikuma ceturto daļu, atlases komiteja sarindoja kandidātus atbilstīgi viņu kvalifikācijai un pieredzei. Sarindojums norāda atlases komitejas prioritāro secību, un Padomei tas nav saistošs. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot atlases komitejas darbības noteikumu VII.2 noteikuma ceturto daļu, atlases komiteja sarindoja kandidātus atbilstīgi viņu kvalifikācijai un pieredzei. Sarindojums norāda atlases komitejas prioritāro secību, un Padomei tas nav saistošs.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 2. punktu Padome, saņēmusi atlases komisijas motivētos atzinumus, izraugās un ieceļ vienu no kandidātiem par attiecīgās iesaistītās dalībvalsts Eiropas prokuroru. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 2. punktu Padome, saņēmusi atlases komisijas motivētos atzinumus, izraugās un ieceļ vienu no kandidātiem par attiecīgās iesaistītās dalībvalsts Eiropas prokuroru.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 3. punktu Padome ar vienkāršu balsu vairākumu izraugās un ieceļ Eiropas prokurorus uz 6 gadu pilnvaru termiņu, kas nav atjaunojams. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 16. panta 3. punktu Padome ar vienkāršu balsu vairākumu izraugās un ieceļ Eiropas prokurorus uz 6 gadu pilnvaru termiņu, kas nav atjaunojams.

| (11) | Padome, ņemot vērā atlases komitejas sniegtos motivētos atzinumus, izvērtēja kandidātu attiecīgās priekšrocības. |
| --- | --- |

(11)

Padome, ņemot vērā atlases komitejas sniegtos motivētos atzinumus, izvērtēja kandidātu attiecīgās priekšrocības.

| (12) | Attiecībā uz motivēto atzinumu, kas sniegts par kandidātiem, kurus izvirzījusi Kipra, atlases komitejas izvirzītais pamatojums pietiekami pamato to, ka, ņemot vērā izņēmuma apstākļus minētajā dalībvalstī, minētajai dalībvalstij ir objektīvi neiespējami saprātīgā laikposmā atrast citus atbilstīgus kandidātus, neraugoties uz to, ka minētā dalībvalsts ir ieguldījusi visas nepieciešamās pūles, lai to panāktu. Tādējādi ir izpildīti atlases komitejas darbības noteikumu VII noteikuma 2. punkta trešajā daļā norādītie nosacījumi. Ņemot vērā iepriekš minētos izņēmuma apstākļus, Padome uzskatīja, ka sniegtais motivētais atzinums attiecībā uz Kipras izvirzītajiem kandidātiem, sniedza tai pietiekamu piemēroto kandidātu izvēli, un, tā kā jebkura turpmāka kavēšanās ar Eiropas prokuroru iecelšanu radītu būtiskas negatīvas sekas attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktu efektivitāti, nolēma rīkoties uz minētā pamata. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz motivēto atzinumu, kas sniegts par kandidātiem, kurus izvirzījusi Kipra, atlases komitejas izvirzītais pamatojums pietiekami pamato to, ka, ņemot vērā izņēmuma apstākļus minētajā dalībvalstī, minētajai dalībvalstij ir objektīvi neiespējami saprātīgā laikposmā atrast citus atbilstīgus kandidātus, neraugoties uz to, ka minētā dalībvalsts ir ieguldījusi visas nepieciešamās pūles, lai to panāktu. Tādējādi ir izpildīti atlases komitejas darbības noteikumu VII noteikuma 2. punkta trešajā daļā norādītie nosacījumi. Ņemot vērā iepriekš minētos izņēmuma apstākļus, Padome uzskatīja, ka sniegtais motivētais atzinums attiecībā uz Kipras izvirzītajiem kandidātiem, sniedza tai pietiekamu piemēroto kandidātu izvēli, un, tā kā jebkura turpmāka kavēšanās ar Eiropas prokuroru iecelšanu radītu būtiskas negatīvas sekas attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktu efektivitāti, nolēma rīkoties uz minētā pamata.

| (13) | Pamatojoties uz kandidātu attiecīgo nopelnu minēto izvērtējumu, Padome ievēroja atlases komitejas norādīto nesaistošo prioritāro secību attiecībā uz Grieķijas, Kipras, Lietuvas un Austrijas izvirzītajiem kandidātiem. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz kandidātu attiecīgo nopelnu minēto izvērtējumu, Padome ievēroja atlases komitejas norādīto nesaistošo prioritāro secību attiecībā uz Grieķijas, Kipras, Lietuvas un Austrijas izvirzītajiem kandidātiem.

| (14) | Attiecībā uz Itālijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz to minēto kandidātu attiecīgo nopelnu izvērtējumu, kurš tika veikts attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās, un ņemot vērā ne tikai atlases komitejas iesniegtos motivētos atzinumus, bet arī papildu informāciju un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstu iesniegtos dokumentus, Padome neievēroja atlases komitejas nesaistošo prioritāro secību, |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz Itālijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz to minēto kandidātu attiecīgo nopelnu izvērtējumu, kurš tika veikts attiecīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās, un ņemot vērā ne tikai atlases komitejas iesniegtos motivētos atzinumus, bet arī papildu informāciju un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstu iesniegtos dokumentus, Padome neievēroja atlases komitejas nesaistošo prioritāro secību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo šādas personas tiek ieceltas par EPPO Eiropas prokuroriem uz sešu gadu termiņu, kas nav atjaunojams, no 2023. gada 29. jūlija:

| | Nikolaos PASCHALIS kungs (5), |
| --- | --- |

Nikolaos PASCHALIS kungs (5),

| | Andrea VENEGONI kungs (6), |
| --- | --- |

Andrea VENEGONI kungs (6),

| | Anne PANTAZI LAMPROU kundze (7), |
| --- | --- |

Anne PANTAZI LAMPROU kundze (7),

| | Gedgaudas NORKŪNAS kungs (8), |
| --- | --- |

Gedgaudas NORKŪNAS kungs (8),

| | Ursula SCHMUDERMAYER kundze (9). |
| --- | --- |

Ursula SCHMUDERMAYER kundze (9).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2023. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 282, 12.11.2018., 8. lpp.

2

(3)  
  OV L 17, 19.1.2023., 90. lpp.

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1117 (2020. gada 27. jūlijs), ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas prokurorus (OV L 244, 29.7.2020., 18. lpp.).

4

(5)  Izvirzījusi Grieķija..

5

(6)  Izvirzījusi Itālija.

6

(7)  Izvirzījusi Kipra.

7

(8)  Izvirzījusi Lietuva.

8

(9)  Izvirzījusi Austrija.

9

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/119 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/119

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1336

(2023. gada 16. jūnijs)

par korektīvajiem pasākumiem, kas jāveic Beļģijai un Luksemburgai attiecībā uz noteiktiem darbības mērķiem trešajam pārskata periodam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 3852)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 11. panta 3. punkta c) apakšpunkta trešo daļu,

ņemot vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/317 (2019. gada 11. februāris), ar ko nosaka darbības uzlabošanas sistēmu un tarifikācijas sistēmu Eiropas vienotajā gaisa telpā (2), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,

tā kā:

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

| (1) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 10. pantu dalībvalstīm valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī jāizstrādā saistoši darbības uzlabošanas mērķrādītāji [mērķi] katram aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmas pārskata periodam. Minētajiem darbības uzlabošanas mērķiem jāatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kurus Komisija noteikusi attiecīgajam pārskata periodam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 10. pantu dalībvalstīm valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī jāizstrādā saistoši darbības uzlabošanas mērķrādītāji [mērķi] katram aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmas pārskata periodam. Minētajiem darbības uzlabošanas mērķiem jāatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, kurus Komisija noteikusi attiecīgajam pārskata periodam.

| (2) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmijas ietekmi uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/1627 (3) ir noteikti ārkārtas pasākumi ar atkāpi no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 trešajā pārskata periodā (RP3). Pamatojoties uz to, Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/891 (4) ir noteikti pārskatīti Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi trešajam pārskata periodam (RP3). |
| --- | --- |

(2)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmijas ietekmi uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/1627 (3) ir noteikti ārkārtas pasākumi ar atkāpi no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 trešajā pārskata periodā (RP3). Pamatojoties uz to, Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/891 (4) ir noteikti pārskatīti Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi trešajam pārskata periodam (RP3).

3

RP3

4

RP3

| (3) | Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande Centrāleiropas funkcionālā gaisa telpas bloka (Functional Airspace Block Europe Central, FABEC) līmenī kopīgi pieņēma RP3 darbības uzlabošanas plāna projektu (turpmāk “darbības uzlabošanas plāna projekts”), kas tika iesniegts Komisijai 2021. gada oktobrī. Pēc novērtējuma pabeigšanas Komisija Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 (5) secināja, ka šajā darbības uzlabošanas plāna projektā ietvertie izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zonai (turpmāk “Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zona”) neatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, un sniedza ieteikumus šo vietējo darbības uzlabošanas mērķu pārskatīšanai. Šveice arī ir FABEC locekle un bija daļa no FABEC darbības uzlabošanas plāna projekta. Šveice kā trešā valsts, uz kuru attiecas darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēma saskaņā ar gaisa transporta nolīgumu starp ES un Šveici, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/780 (6) (2022. gada 13. aprīlis) tika atsevišķi informēta par FABEC darbības uzlabošanas plāna projektā ietverto Beļģijas un Luksemburgas vietējo izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu neatbilstību. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande Centrāleiropas funkcionālā gaisa telpas bloka (Functional Airspace Block Europe Central, FABEC) līmenī kopīgi pieņēma RP3 darbības uzlabošanas plāna projektu (turpmāk “darbības uzlabošanas plāna projekts”), kas tika iesniegts Komisijai 2021. gada oktobrī. Pēc novērtējuma pabeigšanas Komisija Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 (5) secināja, ka šajā darbības uzlabošanas plāna projektā ietvertie izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zonai (turpmāk “Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zona”) neatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, un sniedza ieteikumus šo vietējo darbības uzlabošanas mērķu pārskatīšanai. Šveice arī ir FABEC locekle un bija daļa no FABEC darbības uzlabošanas plāna projekta. Šveice kā trešā valsts, uz kuru attiecas darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēma saskaņā ar gaisa transporta nolīgumu starp ES un Šveici, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/780 (6) (2022. gada 13. aprīlis) tika atsevišķi informēta par FABEC darbības uzlabošanas plāna projektā ietverto Beļģijas un Luksemburgas vietējo izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu neatbilstību.

Functional Airspace Block Europe Central, FABEC

RP3

5

FABEC

FABEC

6

FABEC

| (4) | Beļģija, Francija, Luksemburga, Nīderlande un Vācija 2022. gada 13. jūlijā iesniedza Komisijai pārskatītu FABEC darbības uzlabošanas plāna projektu (turpmāk “pārskatītais darbības uzlabošanas plāna projekts”) par RP3. |
| --- | --- |

(4)

Beļģija, Francija, Luksemburga, Nīderlande un Vācija 2022. gada 13. jūlijā iesniedza Komisijai pārskatītu FABEC darbības uzlabošanas plāna projektu (turpmāk “pārskatītais darbības uzlabošanas plāna projekts”) par RP3.

FABEC

RP3

| (5) | Komisija 2022. gada 24. oktobrī ar Lēmumu (ES) 2022/2255 (7) uzsāka Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 15. panta 3. punktā minēto sīkāko pārbaudi (turpmāk “detalizētā pārbaude”) attiecībā uz pārskatītajiem Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai ierosinātajiem izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem, kas iekļauti pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2022. gada 24. oktobrī ar Lēmumu (ES) 2022/2255 (7) uzsāka Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 15. panta 3. punktā minēto sīkāko pārbaudi (turpmāk “detalizētā pārbaude”) attiecībā uz pārskatītajiem Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai ierosinātajiem izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem, kas iekļauti pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā.

7

| (6) | Francija, Nīderlande un Vācija attiecīgi 2022. gada 28. oktobrī, 2022. gada 3. novembrī un 2022. gada 4. novembrī informēja Komisiju, ka tās ir atteikušās no pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta, kas kopīgi izveidots FABEC līmenī. Vienlaikus šīs dalībvalstis iesniedza Komisijai individuālus, pārskatītus valsts darbības uzlabošanas plānu projektus par RP3. |
| --- | --- |

(6)

Francija, Nīderlande un Vācija attiecīgi 2022. gada 28. oktobrī, 2022. gada 3. novembrī un 2022. gada 4. novembrī informēja Komisiju, ka tās ir atteikušās no pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta, kas kopīgi izveidots FABEC līmenī. Vienlaikus šīs dalībvalstis iesniedza Komisijai individuālus, pārskatītus valsts darbības uzlabošanas plānu projektus par RP3.

FABEC

RP3

| (7) | Pēc jauna novērtējuma veikšanas Komisija konstatēja, ka attiecīgie pārskatītie valsts darbības uzlabošanas mērķi atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, un paziņoja par to Francijai, Nīderlandei un Vācijai attiecīgi Komisijas Lēmumos (ES) 2023/176 (8), (ES) 2023/177 (9) un (ES) 2023/179 (10). Šveice arī informēja Komisiju par atteikšanos no pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta un vienlaikus 2022. gada 4. novembrī iesniedza pārskatītu valsts darbības uzlabošanas plāna projektu. Komisija konstatēja, ka pārskatītajā Šveices valsts darbības uzlabošanas plāna projektā ietvertie darbības uzlabošanas mērķi atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un paziņoja par to Šveicei ar Komisijas Lēmumu (ES) 2022/178 (2022. gada 14. decembris). |
| --- | --- |

(7)

Pēc jauna novērtējuma veikšanas Komisija konstatēja, ka attiecīgie pārskatītie valsts darbības uzlabošanas mērķi atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem, un paziņoja par to Francijai, Nīderlandei un Vācijai attiecīgi Komisijas Lēmumos (ES) 2023/176 (8), (ES) 2023/177 (9) un (ES) 2023/179 (10). Šveice arī informēja Komisiju par atteikšanos no pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta un vienlaikus 2022. gada 4. novembrī iesniedza pārskatītu valsts darbības uzlabošanas plāna projektu. Komisija konstatēja, ka pārskatītajā Šveices valsts darbības uzlabošanas plāna projektā ietvertie darbības uzlabošanas mērķi atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un paziņoja par to Šveicei ar Komisijas Lēmumu (ES) 2022/178 (2022. gada 14. decembris).

8

9

10

| (8) | Beļģija un Luksemburga nav paziņojušas par atsevišķiem valsts darbības uzlabošanas plāniem. Rezultātā pārskatītais darbības plāna projekts, kas iepriekš tika izveidots funkcionālo gaisa telpas bloku (functional airspace blocks, FAB) līmenī, un, ņemot vērā Komisijas detalizēto pārbaudi, ko uzsāka ar Lēmumu (ES) 2022/2255, joprojām ir pamats veikt Beļģijas un Luksemburgas darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu. |
| --- | --- |

(8)

Beļģija un Luksemburga nav paziņojušas par atsevišķiem valsts darbības uzlabošanas plāniem. Rezultātā pārskatītais darbības plāna projekts, kas iepriekš tika izveidots funkcionālo gaisa telpas bloku (functional airspace blocks, FAB) līmenī, un, ņemot vērā Komisijas detalizēto pārbaudi, ko uzsāka ar Lēmumu (ES) 2022/2255, joprojām ir pamats veikt Beļģijas un Luksemburgas darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu.

functional airspace blocks, FAB

| (9) | Tādējādi šis lēmums būtu jāadresē Beļģijai un Luksemburgai tikai tāpēc, ka Francija, Nīderlande un Vācija ir atteikušās no FABEC iesniegtā pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta un iesniegušas atsevišķus valsts darbības plānus. Tika konstatēts, ka šie plāni atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem (sk. 7. apsvērumā minētos Komisijas lēmumus). |
| --- | --- |

(9)

Tādējādi šis lēmums būtu jāadresē Beļģijai un Luksemburgai tikai tāpēc, ka Francija, Nīderlande un Vācija ir atteikušās no FABEC iesniegtā pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta un iesniegušas atsevišķus valsts darbības plānus. Tika konstatēts, ka šie plāni atbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem (sk. 7. apsvērumā minētos Komisijas lēmumus).

FABEC

| (10) | 2022. gada 27. oktobrī Komisijas dienesti nosūtīja Beļģijai pirmo informācijas pieprasījumu par elementiem, uz kuriem attiecas detalizētā pārbaude. Komisijas dienestu 2022. gada 27. oktobra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā. Atbildot uz šo pieprasījumu, Beļģijas iestādes 2022. gada 6. novembrī un 2022. gada 9. novembrī nosūtīja Komisijas dienestiem informāciju, kas saņemta no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem (air navigation service providers, ANSP). |
| --- | --- |

(10)

2022. gada 27. oktobrī Komisijas dienesti nosūtīja Beļģijai pirmo informācijas pieprasījumu par elementiem, uz kuriem attiecas detalizētā pārbaude. Komisijas dienestu 2022. gada 27. oktobra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā. Atbildot uz šo pieprasījumu, Beļģijas iestādes 2022. gada 6. novembrī un 2022. gada 9. novembrī nosūtīja Komisijas dienestiem informāciju, kas saņemta no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem (air navigation service providers, ANSP).

air navigation service providers, ANSP

| (11) | Komisijas dienesti tikās ar Beļģijas iestāžu pārstāvjiem 2022. gada 9. novembra sanāksmē Briselē. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas dienesti tikās ar Beļģijas iestāžu pārstāvjiem 2022. gada 9. novembra sanāksmē Briselē.

| (12) | Komisijas dienesti 2022. gada 11. novembrī nosūtīja Beļģijai otru informācijas pieprasījumu un 2022. gada 28. novembrī saņēma papildu dokumentus no Beļģijas iestādēm. Komisijas dienestu 2022. gada 11. novembra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas dienesti 2022. gada 11. novembrī nosūtīja Beļģijai otru informācijas pieprasījumu un 2022. gada 28. novembrī saņēma papildu dokumentus no Beļģijas iestādēm. Komisijas dienestu 2022. gada 11. novembra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā.

| (13) | Komisija 2022. gada 29. novembrī pieprasīja, lai Beļģija iesniedz papildinformāciju. Beļģijas iestādes atbildēja uz šo pieprasījumu 2022. gada 8. decembrī un arī papildināja datus un informāciju, ko tās bija iesniegušas 2022. gada 28. novembrī. Komisijas dienestu 2022. gada 29. novembra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2022. gada 29. novembrī pieprasīja, lai Beļģija iesniedz papildinformāciju. Beļģijas iestādes atbildēja uz šo pieprasījumu 2022. gada 8. decembrī un arī papildināja datus un informāciju, ko tās bija iesniegušas 2022. gada 28. novembrī. Komisijas dienestu 2022. gada 29. novembra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā.

| (14) | Komisijas dienesti 2022. gada 8. decembrī un 2022. gada 15. decembrī tikās ar Beļģijas iestādēm. |
| --- | --- |

(14)

Komisijas dienesti 2022. gada 8. decembrī un 2022. gada 15. decembrī tikās ar Beļģijas iestādēm.

| (15) | 2022. gada 20. decembrī Komisijas dienesti nosūtīja Beļģijai galīgo informācijas pieprasījumu. Atbildot uz šo pieprasījumu, Beļģijas iestādes 2023. gada 12. janvārī sniedza papildu informāciju. Komisijas dienestu 2022. gada 20. decembra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā. |
| --- | --- |

(15)

2022. gada 20. decembrī Komisijas dienesti nosūtīja Beļģijai galīgo informācijas pieprasījumu. Atbildot uz šo pieprasījumu, Beļģijas iestādes 2023. gada 12. janvārī sniedza papildu informāciju. Komisijas dienestu 2022. gada 20. decembra vēstule Beļģijai vienlaikus tika nosūtīta arī Luksemburgai tikai informatīvā nolūkā.

| (16) | Komisijas dienesti 2023. gada 3. februārī aicināja Luksemburgu iesniegt jebkādus attiecīgus papildu apsvērumus vai komentārus par Beļģijas iesniegtajiem materiāliem, atbildot uz informācijas pieprasījumiem, kas minēti 10., 12., 13. un 15. apsvērumā. Luksemburgas iestādes neiesniedza nekādu informāciju, atbildot uz Komisijas dienestu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas dienesti 2023. gada 3. februārī aicināja Luksemburgu iesniegt jebkādus attiecīgus papildu apsvērumus vai komentārus par Beļģijas iesniegtajiem materiāliem, atbildot uz informācijas pieprasījumiem, kas minēti 10., 12., 13. un 15. apsvērumā. Luksemburgas iestādes neiesniedza nekādu informāciju, atbildot uz Komisijas dienestu pieprasījumu.

| (17) | Komisijas dienesti 2023. gada 2. martā tikās ar Beļģijas un Luksemburgas iestādēm. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas dienesti 2023. gada 2. martā tikās ar Beļģijas un Luksemburgas iestādēm.

PĀRSKATĪTO DARBĪBAS UZLABOŠANAS MĒRĶU NOVĒRTĒJUMS DETALIZĒTĀS PĀRBAUDES LAIKĀ

PĀRSKATĪTO DARBĪBAS UZLABOŠANAS MĒRĶU NOVĒRTĒJUMS DETALIZĒTĀS PĀRBAUDES LAIKĀ

Detalizētās pārbaudes darbības joma

Detalizētās pārbaudes darbības joma

| (18) | Darbības izvērtēšanas iestāde (Performance Review Body, PRB) (turpmāk “PRB”), kas palīdz Komisijai īstenot darbības uzlabošanas shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 2. punktu, iesniedza Komisijai ziņojumus par pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta novērtējumu un Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai ierosināto pārskatīto izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu detalizēto pārbaudi. |
| --- | --- |

(18)

Darbības izvērtēšanas iestāde (Performance Review Body, PRB) (turpmāk “PRB”), kas palīdz Komisijai īstenot darbības uzlabošanas shēmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 2. punktu, iesniedza Komisijai ziņojumus par pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta novērtējumu un Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai ierosināto pārskatīto izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu detalizēto pārbaudi.

Performance Review Body, PRB

PRB

| (19) | Komisija atzīmē, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā noteiktie drošības, kapacitātes un vides darbības uzlabošanas mērķi palika nemainīgi. Komisija savā Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/758 un Lēmumā (ES) 2022/2255 nav izvirzījusi nekādus konstatējumus par šiem darbības uzlabošanas mērķiem. Tāpēc šajā lēmumā nav izklāstīti turpmāki novērojumi par drošības, kapacitātes un vides darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija atzīmē, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā noteiktie drošības, kapacitātes un vides darbības uzlabošanas mērķi palika nemainīgi. Komisija savā Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/758 un Lēmumā (ES) 2022/2255 nav izvirzījusi nekādus konstatējumus par šiem darbības uzlabošanas mērķiem. Tāpēc šajā lēmumā nav izklāstīti turpmāki novērojumi par drošības, kapacitātes un vides darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu.

| (20) | Detalizētā pārbaude ļāva Komisijai padziļinātāk analizēt Beļģijas un Luksemburgas ierosinātos izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķus (kā parādīts tabulā turpmāk), ņemot vērā Lēmumā (ES) 2022/2255 izteiktās šaubas par to atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem.












  Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zona | 2014. gads – bāzes līnijas vērtība | 2019. gads – bāzes līnijas vērtība | 2020.–2021. | 2022. | 2023. | 2024. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārskatītie maršruta izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi attiecībā pret aprēķinātajām vienības izmaksām, kas izteiktas reālā izteiksmē 2017. gada cenās (turpmāk “2017. gada EUR izteiksmē”) | 81,78 EUR | 83,26 EUR | 189,52 EUR | 104,47 EUR | 94,18 EUR | 89,87 EUR |

(20)

Detalizētā pārbaude ļāva Komisijai padziļinātāk analizēt Beļģijas un Luksemburgas ierosinātos izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķus (kā parādīts tabulā turpmāk), ņemot vērā Lēmumā (ES) 2022/2255 izteiktās šaubas par to atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem.

Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zona

Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zona

2014. gads – bāzes līnijas vērtība

2014. gads – bāzes līnijas vērtība

2019. gads – bāzes līnijas vērtība

2019. gads – bāzes līnijas vērtība

2020.–2021.

2020.–2021.

2022.

2022.

2023.

2023.

2024.

2024.

Pārskatītie maršruta izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi attiecībā pret aprēķinātajām vienības izmaksām, kas izteiktas reālā izteiksmē 2017. gada cenās (turpmāk “2017. gada EUR izteiksmē”)

Pārskatītie maršruta izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi attiecībā pret aprēķinātajām vienības izmaksām

81,78 EUR

81,78 EUR

83,26 EUR

83,26 EUR

189,52 EUR

189,52 EUR

104,47 EUR

104,47 EUR

94,18 EUR

94,18 EUR

89,87 EUR

89,87 EUR

| (21) | Detalizētā pārbaude aptvēra elementus, kas aprakstīti Lēmuma (ES) 2022/2255 pielikumā, un galvenā uzmanība tika pievērsta pakalpojumiem, kas attiecas uz Beļģijas gaisa telpu. Šā iemesla dēļ Komisijas dienestu informācijas pieprasījumi (sk. 10. līdz 15. apsvērumu) tika adresēti Beļģijas iestādēm, savukārt attiecīgās Luksemburgas valsts iestādes saņēma šos informācijas pieprasījumus tikai informatīvā nolūkā. |
| --- | --- |

(21)

Detalizētā pārbaude aptvēra elementus, kas aprakstīti Lēmuma (ES) 2022/2255 pielikumā, un galvenā uzmanība tika pievērsta pakalpojumiem, kas attiecas uz Beļģijas gaisa telpu. Šā iemesla dēļ Komisijas dienestu informācijas pieprasījumi (sk. 10. līdz 15. apsvērumu) tika adresēti Beļģijas iestādēm, savukārt attiecīgās Luksemburgas valsts iestādes saņēma šos informācijas pieprasījumus tikai informatīvā nolūkā.

Pārskatīto darbības uzlabošanas mērķu novērtējums, pamatojoties uz novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā

Pārskatīto darbības uzlabošanas mērķu novērtējums, pamatojoties uz novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā

| (22) | Komisija ir novērtējusi 18. apsvērumā izklāstīto pārskatīto izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem saskaņā ar novērtēšanas kritērijiem, kas ietverti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā, ņemot vērā detalizētajā pārbaudē gūtos konstatējumus, kas izklāstīti 26. līdz 67. apsvērumā tālāk. |
| --- | --- |

(22)

Komisija ir novērtējusi 18. apsvērumā izklāstīto pārskatīto izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem saskaņā ar novērtēšanas kritērijiem, kas ietverti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā, ņemot vērā detalizētajā pārbaudē gūtos konstatējumus, kas izklāstīti 26. līdz 67. apsvērumā tālāk.

| (23) | Attiecībā uz kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a) apakšpunktā un 1.4. punkta b) apakšpunktā, Komisija norāda, ka izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai nesasniedz Savienības mēroga aprēķināto vienības izmaksu (determined unit cost, DUC) tendenci RP3 laikā un ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendenci RP2 un RP3 laikā kopā. Patiešām, Beļģijas un Luksemburgas DUC tendence RP3 laikā +1,9 % apmērā neatbilst Savienības mēroga tendencei tajā pašā periodā +1,0 % apmērā, turpretim šo valstu ilgtermiņa DUC tendence +1,1 % apmērā ievērojami pārsniedz attiecīgo Savienības mēroga tendences līmeni, proti, –1,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a) apakšpunktā un 1.4. punkta b) apakšpunktā, Komisija norāda, ka izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai nesasniedz Savienības mēroga aprēķināto vienības izmaksu (determined unit cost, DUC) tendenci RP3 laikā un ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendenci RP2 un RP3 laikā kopā. Patiešām, Beļģijas un Luksemburgas DUC tendence RP3 laikā +1,9 % apmērā neatbilst Savienības mēroga tendencei tajā pašā periodā +1,0 % apmērā, turpretim šo valstu ilgtermiņa DUC tendence +1,1 % apmērā ievērojami pārsniedz attiecīgo Savienības mēroga tendences līmeni, proti, –1,3 %.

determined unit cost, DUC)

RP3

DUC

RP2

RP3

DUC

RP3

DUC

| (24) | Attiecībā uz kritēriju, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā, Komisija konstatē, ka Beļģijas un Luksemburgas DUC bāzes līnijas vērtība 83,26 EUR, izteikta 2017. gada EUR izteiksmē, ir par 13,2 % augstāka nekā relevantās salīdzinājuma grupas vidējā bāzes līnijas vērtība 73,53 EUR 2017. gada EUR izteiksmē. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz kritēriju, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā, Komisija konstatē, ka Beļģijas un Luksemburgas DUC bāzes līnijas vērtība 83,26 EUR, izteikta 2017. gada EUR izteiksmē, ir par 13,2 % augstāka nekā relevantās salīdzinājuma grupas vidējā bāzes līnijas vērtība 73,53 EUR 2017. gada EUR izteiksmē.

DUC

| (25) | Detalizētās pārbaudes ietvaros Komisija ir padziļinātāk pamatojusi savu novērtējumu par Beļģijas un Luksemburgas izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem, pamatojoties uz novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā un analizējot šādus elementus:






  — | aprēķinātās tarifikācijas zonas izmaksas, kas sadalītas pēc aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem (ANSP), |
| --- | --- | --- |

(25)

Detalizētās pārbaudes ietvaros Komisija ir padziļinātāk pamatojusi savu novērtējumu par Beļģijas un Luksemburgas izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem, pamatojoties uz novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā un analizējot šādus elementus:

—

aprēķinātās tarifikācijas zonas izmaksas, kas sadalītas pēc aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem (ANSP),

ANSP

| — | aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas sarežģītība tarifikācijas zonā, |
| --- | --- |

—

aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas sarežģītība tarifikācijas zonā,

| — | vienošanās par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu ar kaimiņvalstīm un to darbības un finansiālā ietekme, kā arī |
| --- | --- |

—

vienošanās par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu ar kaimiņvalstīm un to darbības un finansiālā ietekme, kā arī

| — | izmaksu sadalījums starp maršruta un termināļa pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

izmaksu sadalījums starp maršruta un termināļa pakalpojumiem.

Konstatējumi par tarifikācijas zonai noteiktajām izmaksām, kas sadalītas pēc ANSP

Konstatējumi par tarifikācijas zonai noteiktajām izmaksām, kas sadalītas pēc ANSP

| (26) | Komisija norāda, ka pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta rezultātā Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai 2024. gadā aprēķinātās vienības izmaksas (turpmāk “DUC”) ir 89,87 EUR (2017. gada EUR izteiksmē), kā norādīts 18. apsvērumā. Tas ir augstākais DUC līmenis 2024. gadā visu to maršruta tarifikācijas zonu vidū, kuras iekļautas darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas darbības jomā. |
| --- | --- |

(26)

Komisija norāda, ka pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta rezultātā Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai 2024. gadā aprēķinātās vienības izmaksas (turpmāk “DUC”) ir 89,87 EUR (2017. gada EUR izteiksmē), kā norādīts 18. apsvērumā. Tas ir augstākais DUC līmenis 2024. gadā visu to maršruta tarifikācijas zonu vidū, kuras iekļautas darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas darbības jomā.

DUC

DUC

| (27) | Trīs ANSP, proti, uzņēmums skeyes, Māstrihtas augšējās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības centrs (Maastricht Upper Area Control Centre, MUAC) (turpmāk “MUAC”) un Luksemburgas Aeronavigācijas administrācija (turpmāk “ANA Luxembourg”) apkalpo pārskatāmo tarifikācijas zonu. Turklāt aprēķinātās izmaksas rodas attiecīgi Beļģijas un Luksemburgas valsts uzraudzības iestādēm (“VUI”). |
| --- | --- |

(27)

Trīs ANSP, proti, uzņēmums skeyes, Māstrihtas augšējās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības centrs (Maastricht Upper Area Control Centre, MUAC) (turpmāk “MUAC”) un Luksemburgas Aeronavigācijas administrācija (turpmāk “ANA Luxembourg”) apkalpo pārskatāmo tarifikācijas zonu. Turklāt aprēķinātās izmaksas rodas attiecīgi Beļģijas un Luksemburgas valsts uzraudzības iestādēm (“VUI”).

ANSP

skeyes

Maastricht Upper Area Control Centre, MUAC

MUAC

ANA Luxembourg

| (28) | Tālāk redzamajā tabulā ir parādīts, kā tarifikācijas zonas izmaksu bāze ir sadalīta pēc struktūrām un kā šo struktūru attiecīgās izmaksas ir mainījušās laika gaitā.











  Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zona | 2014. gads – bāzes līnijas vērtība

  (2017. gada EUR izteiksmē) | 2019. gads – bāzes līnijas vērtība

  (2017. gada EUR izteiksmē) | 2024. gadam aprēķinātās cenas

  (2017. gada EUR izteiksmē) | Izmaiņas
   (11)
  gadā no 2014. līdz 2024. gadam | Izmaiņas
   (12)
  gadā no 2019. līdz 2024. gadam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skeyes | 114 mlj. EUR | 131 mlj. EUR | 135 mlj. EUR | +1,8  % | +0,7  % |
| MUAC | 54 mlj. EUR | 61 mlj. EUR | 75 mlj. EUR | +3,7  % | +5,5  % |
| ANA Luxembourg | 6 mlj. EUR | 6 mlj. EUR | 6 mlj. EUR | +0,7  % | -0,9  % |
| Beļģijas un Luksemburgas VUI
   (13) | 13 mlj. EUR | 13 mlj. EUR | 12 mlj. EUR | -0,5  % | -1,9  % |
| Kopā | 187 mlj. EUR | 211 mlj. EUR | 228 mlj. EUR | +2,2  % | +2,0  % |

(28)

Tālāk redzamajā tabulā ir parādīts, kā tarifikācijas zonas izmaksu bāze ir sadalīta pēc struktūrām un kā šo struktūru attiecīgās izmaksas ir mainījušās laika gaitā.

Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zona

Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zona

2014. gads – bāzes līnijas vērtība

2014. gads – bāzes līnijas vērtība

(2017. gada EUR izteiksmē)

2019. gads – bāzes līnijas vērtība

2019. gads – bāzes līnijas vērtība

(2017. gada EUR izteiksmē)

2024. gadam aprēķinātās cenas

2024. gadam aprēķinātās cenas

(2017. gada EUR izteiksmē)

Izmaiņas
   (11)
  gadā no 2014. līdz 2024. gadam

Izmaiņas

11

gadā no 2014. līdz 2024. gadam

Izmaiņas
   (12)
  gadā no 2019. līdz 2024. gadam

Izmaiņas

12

gadā no 2019. līdz 2024. gadam

skeyes

skeyes

114 mlj. EUR

131 mlj. EUR

135 mlj. EUR

+1,8  %

+1,8  %

+0,7  %

+0,7  %

MUAC

MUAC

54 mlj. EUR

61 mlj. EUR

75 mlj. EUR

+3,7  %

+3,7  %

+5,5  %

+5,5  %

ANA Luxembourg

ANA Luxembourg

6 mlj. EUR

6 mlj. EUR

6 mlj. EUR

+0,7  %

+0,7  %

-0,9  %

Beļģijas un Luksemburgas VUI
   (13)

Beļģijas un Luksemburgas VUI

13

13 mlj. EUR

13 mlj. EUR

12 mlj. EUR

-0,5  %

-1,9  %

Kopā

Kopā

187 mlj. EUR

187

211 mlj. EUR

211

228 mlj. EUR

228

+2,2  %

+2,2  %

+2,0  %

+2,0  %

| (29) | Attiecībā uz 2024. gadam aprēķinātajām izmaksām Komisija norāda, ka 59 % no aprēķinātajām tarifikācijas zonas izmaksām ir radušās uzņēmumam skeyes, savukārt MUAC izmaksas veido 33 % no izmaksu bāzes. Uzņēmuma ANA Luxembourg un Beļģijas un Luksemburgas VUI kopējā daļa veido 8 % no aprēķinātajām izmaksām. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz 2024. gadam aprēķinātajām izmaksām Komisija norāda, ka 59 % no aprēķinātajām tarifikācijas zonas izmaksām ir radušās uzņēmumam skeyes, savukārt MUAC izmaksas veido 33 % no izmaksu bāzes. Uzņēmuma ANA Luxembourg un Beļģijas un Luksemburgas VUI kopējā daļa veido 8 % no aprēķinātajām izmaksām.

skeyes

MUAC

ANA Luxembourg

| (30) | Komisija atzīst, ka pārskatītais darbības uzlabošanas plāna projekts samazina kopējās aprēķinātās tarifikācijas zonas izmaksas 2024. gadam par 19,3 mlj. EUR (EUR izteiksmē 2017. gadā), salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu. Komisija norāda, ka uzņēmums skeyes lielā mērā veicina šo samazinājumu, pazeminot izmaksas par 16 miljoniem EUR (EUR izteiksmē 2017. gadā). Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju uzņēmums skeyes panāca šo izmaksu samazinājumu, veicot šādas darbības:






  — | produktivitātes uzlabojumi (–5,5 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē), |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija atzīst, ka pārskatītais darbības uzlabošanas plāna projekts samazina kopējās aprēķinātās tarifikācijas zonas izmaksas 2024. gadam par 19,3 mlj. EUR (EUR izteiksmē 2017. gadā), salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu. Komisija norāda, ka uzņēmums skeyes lielā mērā veicina šo samazinājumu, pazeminot izmaksas par 16 miljoniem EUR (EUR izteiksmē 2017. gadā). Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju uzņēmums skeyes panāca šo izmaksu samazinājumu, veicot šādas darbības:

skeyes

skeyes

—

produktivitātes uzlabojumi (–5,5 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē),

| — | investīciju plāna un citu saimnieciskās darbības izdevumu (–4,2 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē) pārskatīšana, kā arī |
| --- | --- |

—

investīciju plāna un citu saimnieciskās darbības izdevumu (–4,2 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē) pārskatīšana, kā arī

| — | ārkārtas izmaksu samazinājums, ko finansē no pārpalikuma, kas rodas no starpības starp aprēķinātajām izmaksām, kas noteiktas 2021. gada darbības uzlabošanas plāna projektā, un faktiskajām izmaksām, kas reģistrētas šajā gadā (–6,5 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē). |
| --- | --- |

—

ārkārtas izmaksu samazinājums, ko finansē no pārpalikuma, kas rodas no starpības starp aprēķinātajām izmaksām, kas noteiktas 2021. gada darbības uzlabošanas plāna projektā, un faktiskajām izmaksām, kas reģistrētas šajā gadā (–6,5 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē).

| (31) | No otras puses, Komisija norāda, ka MUAC izmaksas, kas attiecināmas uz tarifikācijas zonu, pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā saglabājās gandrīz nemainīgas, jo tika piemērots tikai neliels izmaksu samazinājums 0,3 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē). |
| --- | --- |

(31)

No otras puses, Komisija norāda, ka MUAC izmaksas, kas attiecināmas uz tarifikācijas zonu, pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā saglabājās gandrīz nemainīgas, jo tika piemērots tikai neliels izmaksu samazinājums 0,3 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē).

MUAC

| (32) | Pamatojoties uz PRB veikto novērtējumu, Komisija norāda, ka gan skeyes, gan MUAC ir ievērojami palielinājuši savas izmaksas reālā izteiksmē RP2 laikā un ka šīs izmaksas turpināja pieaugt arī RP3 laikā, ko galvenokārt noteica augstākas personāla izmaksas un citas darbības izmaksas. Plānots, ka skeyes personāla izmaksas 2024. gadā būs par 6,9 % lielākas salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, veidojot 6,5 mlj. EUR starpību (2017. gada EUR izteiksmē). Tarifikācijas zonā radušos MUAC personāla izmaksu pieaugums, salīdzinot ar situāciju 2019. gadā, ir vēl būtiskāks, jo plānots, ka 2024. gadā tās būs par 30 % lielākas nekā 2019. gadā, tādējādi veidojot pieaugumu par 15,0 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē). |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz PRB veikto novērtējumu, Komisija norāda, ka gan skeyes, gan MUAC ir ievērojami palielinājuši savas izmaksas reālā izteiksmē RP2 laikā un ka šīs izmaksas turpināja pieaugt arī RP3 laikā, ko galvenokārt noteica augstākas personāla izmaksas un citas darbības izmaksas. Plānots, ka skeyes personāla izmaksas 2024. gadā būs par 6,9 % lielākas salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, veidojot 6,5 mlj. EUR starpību (2017. gada EUR izteiksmē). Tarifikācijas zonā radušos MUAC personāla izmaksu pieaugums, salīdzinot ar situāciju 2019. gadā, ir vēl būtiskāks, jo plānots, ka 2024. gadā tās būs par 30 % lielākas nekā 2019. gadā, tādējādi veidojot pieaugumu par 15,0 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē).

PRB

skeyes

MUAC

RP2

RP3

skeyes

MUAC

| (33) | Aprēķinātās izmaksas, kas noteiktas attiecībā uz ANA Luxembourg un Beļģijas un Luksemburgas VUI, nerada nekādas bažas. |
| --- | --- |

(33)

Aprēķinātās izmaksas, kas noteiktas attiecībā uz ANA Luxembourg un Beļģijas un Luksemburgas VUI, nerada nekādas bažas.

ANA Luxembourg

Konkrēti novērojumi par skeyes

Konkrēti novērojumi par skeyes

| (34) | Komisija ir saņēmusi papildu salīdzinošās novērtēšanas analīzi no PRB attiecībā uz uzņēmumu skeyes, kuram ir lielākais aprēķināto izmaksu īpatsvars tarifikācijas zonā. Šī analīze parāda, ka skeyes relatīvais izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas rādītājs ir pasliktinājies salīdzinājumā ar rādītāju aģentūrā LVNL (14), kam ir ļoti līdzīga darbības vide un kas ir iekļauta tajā pašā salīdzināmajā grupā, lai novērtētu darbības uzlabošanas mērķus galvenajā darbības uzlabošanas jomā, kas attiecas uz izmaksu efektivitāti (15). RP2 beigās skeyes vienības izmaksas 2019. gadā bija par 2,2 % augstākas nekā LVNL vienības izmaksas (16). Līdz RP3 beigām 2024. gadā pēc uzņēmuma skeyes vienības izmaksu koriģēšanas, lai veiktu vienreizēju izmaksu samazinājumu par 6,5 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), kas minēts 30. apsvērumā, gaidāms, ka skeyes vienības izmaksas būs augstākas par 9,4 % nekā LVNL vienības izmaksas. |
| --- | --- |

(34)

Komisija ir saņēmusi papildu salīdzinošās novērtēšanas analīzi no PRB attiecībā uz uzņēmumu skeyes, kuram ir lielākais aprēķināto izmaksu īpatsvars tarifikācijas zonā. Šī analīze parāda, ka skeyes relatīvais izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas rādītājs ir pasliktinājies salīdzinājumā ar rādītāju aģentūrā LVNL (14), kam ir ļoti līdzīga darbības vide un kas ir iekļauta tajā pašā salīdzināmajā grupā, lai novērtētu darbības uzlabošanas mērķus galvenajā darbības uzlabošanas jomā, kas attiecas uz izmaksu efektivitāti (15). RP2 beigās skeyes vienības izmaksas 2019. gadā bija par 2,2 % augstākas nekā LVNL vienības izmaksas (16). Līdz RP3 beigām 2024. gadā pēc uzņēmuma skeyes vienības izmaksu koriģēšanas, lai veiktu vienreizēju izmaksu samazinājumu par 6,5 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), kas minēts 30. apsvērumā, gaidāms, ka skeyes vienības izmaksas būs augstākas par 9,4 % nekā LVNL vienības izmaksas.

PRB

skeyes

skeyes

LVNL

14

15

RP2

skeyes

LVNL

16

RP3

skeyes

skeyes

LVNL

| (35) | Pamatojoties uz PRB novērtējumu, šo izmaksu efektivitātes atšķirību starp skeyes un LVNL galvenokārt rada personāla izmaksas. Pamatojoties uz pārskatīto darbības uzlabošanas plāna projektu, uzņēmums skeyes plāno 2024. gadā tērēt par 23 % vairāk personāla izmaksu uz vienu maršruta pakalpojumu vienību nekā LVNL. Izsakot naudas izteiksmē un pielāgojot skeyes gada izmaksu bāzi, šī starpība gaisa telpas izmantotājiem veidotu piemaksu 18,7 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē) attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

(35)

Pamatojoties uz PRB novērtējumu, šo izmaksu efektivitātes atšķirību starp skeyes un LVNL galvenokārt rada personāla izmaksas. Pamatojoties uz pārskatīto darbības uzlabošanas plāna projektu, uzņēmums skeyes plāno 2024. gadā tērēt par 23 % vairāk personāla izmaksu uz vienu maršruta pakalpojumu vienību nekā LVNL. Izsakot naudas izteiksmē un pielāgojot skeyes gada izmaksu bāzi, šī starpība gaisa telpas izmantotājiem veidotu piemaksu 18,7 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē) attiecīgajā gadā.

PRB

skeyes

LVNL

skeyes

LVNL

skeyes

| (36) | Turklāt Komisija norāda, ka skeyes izmaksu efektivitāti būtiski ietekmē izmaksas, kas izriet no priekšlaicīgās pensionēšanās shēmas, ko sauc par “DISPO funkcionālās pieejamības režīmu” (turpmāk “DISPO shēma” vai “DISPO”), kas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (17) ļauj satiksmes dispečeriem (air traffic controllers, ATCO) (turpmāk “ATCO”), kas strādā uzņēmumā skeyes, pārtraukt pildīt pienākumus piecus gadus pirms viņu likumīgā pensionēšanās datuma. Šo piecu gadu laikā viņi saņem pabalstu, kas līdzinās 75 % līdz 85 % no viņu pēdējās algas. Saskaņā ar pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā sniegto informāciju pašlaik gaisa satiksmes vadības dispečeri tiek iekļauti DISPO shēmā 56 gadu vecumā, un šis vecuma ierobežojums no 2025. gada tiks palielināts līdz 57 gadiem. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt Komisija norāda, ka skeyes izmaksu efektivitāti būtiski ietekmē izmaksas, kas izriet no priekšlaicīgās pensionēšanās shēmas, ko sauc par “DISPO funkcionālās pieejamības režīmu” (turpmāk “DISPO shēma” vai “DISPO”), kas saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (17) ļauj satiksmes dispečeriem (air traffic controllers, ATCO) (turpmāk “ATCO”), kas strādā uzņēmumā skeyes, pārtraukt pildīt pienākumus piecus gadus pirms viņu likumīgā pensionēšanās datuma. Šo piecu gadu laikā viņi saņem pabalstu, kas līdzinās 75 % līdz 85 % no viņu pēdējās algas. Saskaņā ar pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā sniegto informāciju pašlaik gaisa satiksmes vadības dispečeri tiek iekļauti DISPO shēmā 56 gadu vecumā, un šis vecuma ierobežojums no 2025. gada tiks palielināts līdz 57 gadiem.

skeyes

DISPO

DISPO

DISPO

17

air traffic controllers, ATCO

ATCO

skeyes,

DISPO

| (37) | Komisija norāda, ka DISPO shēmas izmaksas pilnībā uzņemas skeyes, kas šīs izmaksas pārnes uz gaisa telpas lietotājiem, izmantojot savu maršruta un termināļa izmaksu bāzi. Pamatojoties uz vēsturiskajiem izmaksu datiem un Beļģijas sniegtajām detalizētajām nākotnes izmaksu aplēsēm par RP3, maršruta izmaksas, kas izriet no DISPO, kopā ir 29 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3 un ir gandrīz dubultojušās salīdzinājumā ar RP2. Attiecībā uz 2024. gadu Beļģija ziņo, ka maršrutā noteiktās izmaksas, kas izriet no DISPO shēmas, ir 8,7 miljoni EUR (2017. gada EUR izteiksmē). |
| --- | --- |

(37)

Komisija norāda, ka DISPO shēmas izmaksas pilnībā uzņemas skeyes, kas šīs izmaksas pārnes uz gaisa telpas lietotājiem, izmantojot savu maršruta un termināļa izmaksu bāzi. Pamatojoties uz vēsturiskajiem izmaksu datiem un Beļģijas sniegtajām detalizētajām nākotnes izmaksu aplēsēm par RP3, maršruta izmaksas, kas izriet no DISPO, kopā ir 29 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3 un ir gandrīz dubultojušās salīdzinājumā ar RP2. Attiecībā uz 2024. gadu Beļģija ziņo, ka maršrutā noteiktās izmaksas, kas izriet no DISPO shēmas, ir 8,7 miljoni EUR (2017. gada EUR izteiksmē).

DISPO

skeyes

RP3

DISPO

RP3

RP2

DISPO

| (38) | Komisija atzīst, ka pieaugošās DISPO izmaksas laika gaitā ir saistītas ar lielāku ATCO skaitu, kas gūst labumu no šīs shēmas. Patiešām, lai gan Beļģija kopumā ziņoja par 43 pilnslodzes ekvivalentiem (full-time equivalent, FTE) saskaņā ar DISPO 2022. gadā, paredzams, ka 2024. gadā šis skaits sasniegs 71 FTE. Beļģija sagaida pakāpenisku un vienmērīgu FTE skaita pieaugumu saskaņā ar DISPO, pat pēc RP3, vismaz līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

(38)

Komisija atzīst, ka pieaugošās DISPO izmaksas laika gaitā ir saistītas ar lielāku ATCO skaitu, kas gūst labumu no šīs shēmas. Patiešām, lai gan Beļģija kopumā ziņoja par 43 pilnslodzes ekvivalentiem (full-time equivalent, FTE) saskaņā ar DISPO 2022. gadā, paredzams, ka 2024. gadā šis skaits sasniegs 71 FTE. Beļģija sagaida pakāpenisku un vienmērīgu FTE skaita pieaugumu saskaņā ar DISPO, pat pēc RP3, vismaz līdz 2030. gadam.

DISPO

ATCO

full-time equivalent, FTE

DISPO

FTE

FTE

DISPO

RP3

| (39) | Komisija norāda, ka laikā, kad attiecīgie ATCO ir iekļauti DISPO shēmā, tie paliek skeyes rīcībā un tos var piesaistīt darbam jebkurā laikā par pilnu atlīdzību, lai veiktu citus uzdevumus, kas nav saistīti ar ATCO darbību. Tomēr Beļģijas sniegtā informācija liecina, ka tikai ļoti ierobežotu skaitu ATCO, kas nodoti DISPO rīcībā, uzņēmums skeyes ir faktiski atsaucis. Kopš 2015. gada ir atsaukti 17 ATCO, un daži no tiem ir atsaukti vairākas reizes no dažādu pienākumu pildīšanas. Ņemot vērā PRB sniegtās aplēses, atsauktie ATCO 2022. gadā sniedza ieguldījumu aptuveni 4 FTE apmērā ar maršruta pakalpojumu sniegšanu saistītās darbībās. Šie 4 FTE veido tikai vienu desmito daļu no kopējā FTE kopuma, kas varēja būt pieejams saskaņā ar DISPO. Tas norāda, ka skeyes ļoti ierobežoti izmanto DISPO ietvaros pieejamos darbiniekus. |
| --- | --- |

(39)

Komisija norāda, ka laikā, kad attiecīgie ATCO ir iekļauti DISPO shēmā, tie paliek skeyes rīcībā un tos var piesaistīt darbam jebkurā laikā par pilnu atlīdzību, lai veiktu citus uzdevumus, kas nav saistīti ar ATCO darbību. Tomēr Beļģijas sniegtā informācija liecina, ka tikai ļoti ierobežotu skaitu ATCO, kas nodoti DISPO rīcībā, uzņēmums skeyes ir faktiski atsaucis. Kopš 2015. gada ir atsaukti 17 ATCO, un daži no tiem ir atsaukti vairākas reizes no dažādu pienākumu pildīšanas. Ņemot vērā PRB sniegtās aplēses, atsauktie ATCO 2022. gadā sniedza ieguldījumu aptuveni 4 FTE apmērā ar maršruta pakalpojumu sniegšanu saistītās darbībās. Šie 4 FTE veido tikai vienu desmito daļu no kopējā FTE kopuma, kas varēja būt pieejams saskaņā ar DISPO. Tas norāda, ka skeyes ļoti ierobežoti izmanto DISPO ietvaros pieejamos darbiniekus.

ATCO

DISPO

skeyes

ATCO

ATCO

DISPO

skeyes

ATCO

PRB

ATCO

FTE

FTE

FTE

DISPO

skeyes

DISPO

| (40) | Beļģija pārskatītajā darbības plāna projektā nav ierosinājusi nekādus seku mazināšanas pasākumus, lai ierobežotu šo pieaugošo DISPO shēmas finansiālo ietekmi uz RP3 izmaksu bāzi. |
| --- | --- |

(40)

Beļģija pārskatītajā darbības plāna projektā nav ierosinājusi nekādus seku mazināšanas pasākumus, lai ierobežotu šo pieaugošo DISPO shēmas finansiālo ietekmi uz RP3 izmaksu bāzi.

DISPO

RP3

Konkrēti novērojumi par MUAC

Konkrēti novērojumi par MUAC

| (41) | Komisija ir arī izpētījusi, kā dalībvalstis, kas ietilpst MUAC nolīgumā (18), proti, Beļģija, Vācija, Luksemburga un Nīderlande (turpmāk “MUAC valstis”), sadala kopējās aprēķinātās izmaksas, kas radušās MUAC saistībā ar attiecīgajām tarifikācijas zonām. |
| --- | --- |

(41)

Komisija ir arī izpētījusi, kā dalībvalstis, kas ietilpst MUAC nolīgumā (18), proti, Beļģija, Vācija, Luksemburga un Nīderlande (turpmāk “MUAC valstis”), sadala kopējās aprēķinātās izmaksas, kas radušās MUAC saistībā ar attiecīgajām tarifikācijas zonām.

MUAC

18

MUAC

MUAC

| (42) | Šajā sakarā Komisija norāda, ka aprēķinātās MUAC izmaksas tiek sadalītas starp MUAC valstīm, pamatojoties uz vienu kritēriju, proti, to kvalificēto ATCO skaitu, kuri strādā vai kurus ir plānots nodarbināt trīs MUAC sektoru grupās (19), sākot ar katra gada 1. janvāri. Komisija turklāt norāda, ka 92 % no Briseles sektora grupas (turpmāk “Briseles sektors”) izmaksām tiek attiecināti uz Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonu. Divas pārējās MUAC sektoru grupas, proti, “DECO sektora grupa” un “Hannoveres sektora grupa”, atrodas ārpus Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas ģeogrāfiskās darbības jomas un tādējādi nerada izmaksas, kas attiecināmas uz šo tarifikācijas zonu. |
| --- | --- |

(42)

Šajā sakarā Komisija norāda, ka aprēķinātās MUAC izmaksas tiek sadalītas starp MUAC valstīm, pamatojoties uz vienu kritēriju, proti, to kvalificēto ATCO skaitu, kuri strādā vai kurus ir plānots nodarbināt trīs MUAC sektoru grupās (19), sākot ar katra gada 1. janvāri. Komisija turklāt norāda, ka 92 % no Briseles sektora grupas (turpmāk “Briseles sektors”) izmaksām tiek attiecināti uz Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonu. Divas pārējās MUAC sektoru grupas, proti, “DECO sektora grupa” un “Hannoveres sektora grupa”, atrodas ārpus Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas ģeogrāfiskās darbības jomas un tādējādi nerada izmaksas, kas attiecināmas uz šo tarifikācijas zonu.

MUAC

MUAC

ATCO

MUAC

19

MUAC

DECO

| (43) | Komisija saprot, ka izmaksu sadalījuma metodoloģija ir noteikta MUAC nolīgumā un ir balstīta uz pieņēmumu, ka ATCO skaits katrā sektorā atspoguļo pakalpojumu sniegšanas darba slodzi un līdz ar to arī pakalpojumu izmaksas un katra sektora sarežģītību. |
| --- | --- |

(43)

Komisija saprot, ka izmaksu sadalījuma metodoloģija ir noteikta MUAC nolīgumā un ir balstīta uz pieņēmumu, ka ATCO skaits katrā sektorā atspoguļo pakalpojumu sniegšanas darba slodzi un līdz ar to arī pakalpojumu izmaksas un katra sektora sarežģītību.

MUAC

ATCO

| (44) | Tomēr Komisija atzīmē, ka dažu pēdējo gadu laikā Beļģija ir paudusi bažas par šīs izmaksu sadalījuma metodoloģijas ietekmi uz tās tarifikācijas zonu. Jo īpaši Beļģija apgalvo, ka tās ieguldījums kopējās MUAC izmaksās, kas aprēķinātas, pamatojoties uz Briseles sektoram iedalīto ATCO skaitu, ir nesamērīgi liels, ja ņem vērā to, ka Briseles sektors nodrošina salīdzinoši mazāku pakalpojumu vienību skaitu un saistītos ieņēmumus nekā pārējie divi MUAC sektori. Beļģija arī norāda, ka tās gaisa telpas sarežģītība, kas rada papildu darba slodzi ATCO, izskaidro augstākās izmaksas par pakalpojuma vienību MUAC Briseles sektorā salīdzinājumā ar pārējiem diviem MUAC sektoriem. |
| --- | --- |

(44)

Tomēr Komisija atzīmē, ka dažu pēdējo gadu laikā Beļģija ir paudusi bažas par šīs izmaksu sadalījuma metodoloģijas ietekmi uz tās tarifikācijas zonu. Jo īpaši Beļģija apgalvo, ka tās ieguldījums kopējās MUAC izmaksās, kas aprēķinātas, pamatojoties uz Briseles sektoram iedalīto ATCO skaitu, ir nesamērīgi liels, ja ņem vērā to, ka Briseles sektors nodrošina salīdzinoši mazāku pakalpojumu vienību skaitu un saistītos ieņēmumus nekā pārējie divi MUAC sektori. Beļģija arī norāda, ka tās gaisa telpas sarežģītība, kas rada papildu darba slodzi ATCO, izskaidro augstākās izmaksas par pakalpojuma vienību MUAC Briseles sektorā salīdzinājumā ar pārējiem diviem MUAC sektoriem.

MUAC

ATCO

MUAC

ATCO

MUAC

MUAC

| (45) | Pamatojoties uz PRB novērtējumu, Komisija atzīmē, ka Beļģijai un Luksemburgai iedalītā kopējo MUAC izmaksu daļa laika gaitā patiešām ir pieaugusi, jo ir palielinājies Briseles sektoram piešķirto ATCO skaits. Līdz ar to, lai gan Beļģija un Luksemburga 2014. gadā veidoja 32 % no MUAC izmaksām, šī daļa RP3 laikā ir pieaugusi līdz 34 %. Šo izmaiņu ietekmi uz Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu bāzi vēl vairāk pastiprina kopējais MUAC izmaksu pieaugums. Komisija norāda, ka aprēķinātās MUAC izmaksas Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai reālajā izteiksmē 2024. gadā ir noteiktas par 39 % augstākas nekā 2014. gadā (20), savukārt tarifikācijas zonas pakalpojumu vienības 2024. gadam tiek prognozētas tikai par 11 % augstākas nekā 2014. gadā. |
| --- | --- |

(45)

Pamatojoties uz PRB novērtējumu, Komisija atzīmē, ka Beļģijai un Luksemburgai iedalītā kopējo MUAC izmaksu daļa laika gaitā patiešām ir pieaugusi, jo ir palielinājies Briseles sektoram piešķirto ATCO skaits. Līdz ar to, lai gan Beļģija un Luksemburga 2014. gadā veidoja 32 % no MUAC izmaksām, šī daļa RP3 laikā ir pieaugusi līdz 34 %. Šo izmaiņu ietekmi uz Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu bāzi vēl vairāk pastiprina kopējais MUAC izmaksu pieaugums. Komisija norāda, ka aprēķinātās MUAC izmaksas Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai reālajā izteiksmē 2024. gadā ir noteiktas par 39 % augstākas nekā 2014. gadā (20), savukārt tarifikācijas zonas pakalpojumu vienības 2024. gadam tiek prognozētas tikai par 11 % augstākas nekā 2014. gadā.

PRB

MUAC

ATCO

MUAC

RP3

MUAC

MUAC

20

| (46) | Komisija ņem vērā Beļģijas detalizētās pārbaudes laikā sniegto paziņojumu, kurā norādīts, ka 1986. gadā noteiktā MUAC izmaksu finansēšanas metodika “ir balstīta uz izmaksu atgūšanas sistēmu” un “neatbilst ekonomiskajam regulējumam, kas tiek piemērots ar darbības uzlabošanas shēmu”. Saskaņā ar saistītajiem PRB izvirzītajiem novērojumiem MUAC gūst labumu de facto no tā dēvētās pilnīgās izmaksu atgūšanas sistēmas. Tādējādi, neskatoties uz to, ka MUAC ir aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs, uz kuru attiecas darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas piemērošanas joma saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 1. panta 2. punktu, MUAC neuzņemas finanšu riskus un nepiemēro finanšu stimulus, kas izriet no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 27. pantā noteiktā satiksmes riska dalīšanas mehānisma, minētās Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 28. pantā noteiktā izmaksu riska dalīšanas mehānisma, un minētās Īstenošanas regulas 11. panta 3. punktā paredzētos stimulus noteikto kapacitātes mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(46)

Komisija ņem vērā Beļģijas detalizētās pārbaudes laikā sniegto paziņojumu, kurā norādīts, ka 1986. gadā noteiktā MUAC izmaksu finansēšanas metodika “ir balstīta uz izmaksu atgūšanas sistēmu” un “neatbilst ekonomiskajam regulējumam, kas tiek piemērots ar darbības uzlabošanas shēmu”. Saskaņā ar saistītajiem PRB izvirzītajiem novērojumiem MUAC gūst labumu de facto no tā dēvētās pilnīgās izmaksu atgūšanas sistēmas. Tādējādi, neskatoties uz to, ka MUAC ir aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs, uz kuru attiecas darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas piemērošanas joma saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 1. panta 2. punktu, MUAC neuzņemas finanšu riskus un nepiemēro finanšu stimulus, kas izriet no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 27. pantā noteiktā satiksmes riska dalīšanas mehānisma, minētās Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 28. pantā noteiktā izmaksu riska dalīšanas mehānisma, un minētās Īstenošanas regulas 11. panta 3. punktā paredzētos stimulus noteikto kapacitātes mērķu sasniegšanai.

MUAC

ir balstīta uz izmaksu atgūšanas sistēmu

neatbilst ekonomiskajam regulējumam, kas tiek piemērots ar darbības uzlabošanas shēmu

PRB

MUAC

de facto

MUAC

MUAC

| (47) | Komisija norāda, ka informācija, kas pirmo reizi tika iegūta detalizētajā pārbaudē par darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas ieviešanu attiecībā uz MUAC, rada bažas par atbilstību attiecīgajām tiesību aktu prasībām. Šis secinājums neskar nekādas pārkāpuma procedūras, ko Komisija var uzsākt saistībā ar šo jautājumu. |
| --- | --- |

(47)

Komisija norāda, ka informācija, kas pirmo reizi tika iegūta detalizētajā pārbaudē par darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas ieviešanu attiecībā uz MUAC, rada bažas par atbilstību attiecīgajām tiesību aktu prasībām. Šis secinājums neskar nekādas pārkāpuma procedūras, ko Komisija var uzsākt saistībā ar šo jautājumu.

MUAC

Izmaksas, kas saistītas ar atliktajiem vai atceltajiem RP2 ieguldījumiem

Izmaksas, kas saistītas ar atliktajiem vai atceltajiem RP2

| (48) | Komisija norāda, ka RP2 laikā gan skeyes, gan MUAC atlika vai atcēla vairākus plānotos ieguldījumus pamatlīdzekļos, kas bija daļa no RP2 darbības uzlabošanas plāna. No gaisa telpas lietotājiem tika daļēji iekasēta maksa par šiem ieguldījumiem Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu bāzes ietvaros, neskatoties uz to, ka šie ieguldījumi netika pabeigti un tādējādi nesniedza gaidītos operatīvos ieguvumus. Atbilstoši PRB veiktajiem aprēķiniem tas nominālā izteiksmē un visā RP2 laikā radīja 7,8 mlj. EUR pieaugumu attiecībā uz skeyes un 2,1 mlj. EUR pieaugumu attiecībā uz MUAC. Beļģija norāda, ka tā neplāno atlīdzināt gaisa telpas lietotājiem nekādas summas, kas iekasētas RP2 laikā par plānotajiem un nepabeigtajiem ieguldījumiem pamatlīdzekļos, jo tā uzskata, ka attiecībā uz RP2 nav juridiskas prasības to darīt. |
| --- | --- |

(48)

Komisija norāda, ka RP2 laikā gan skeyes, gan MUAC atlika vai atcēla vairākus plānotos ieguldījumus pamatlīdzekļos, kas bija daļa no RP2 darbības uzlabošanas plāna. No gaisa telpas lietotājiem tika daļēji iekasēta maksa par šiem ieguldījumiem Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu bāzes ietvaros, neskatoties uz to, ka šie ieguldījumi netika pabeigti un tādējādi nesniedza gaidītos operatīvos ieguvumus. Atbilstoši PRB veiktajiem aprēķiniem tas nominālā izteiksmē un visā RP2 laikā radīja 7,8 mlj. EUR pieaugumu attiecībā uz skeyes un 2,1 mlj. EUR pieaugumu attiecībā uz MUAC. Beļģija norāda, ka tā neplāno atlīdzināt gaisa telpas lietotājiem nekādas summas, kas iekasētas RP2 laikā par plānotajiem un nepabeigtajiem ieguldījumiem pamatlīdzekļos, jo tā uzskata, ka attiecībā uz RP2 nav juridiskas prasības to darīt.

RP2

skeyes

MUAC

RP2

PRB

RP2

skeyes

MUAC

RP2

RP2

| (49) | Ja daži no šiem RP2 ieguldījumiem tiek pabeigti vēlākā posmā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 22. panta 7. punktu, Beļģijas un Luksemburgas VUI būtu jānodrošina, ka visas saistītās summas, kas jau ir atgūtas RP2 laikā, netiek iekasētas otro reizi no gaisa telpas lietotājiem RP3 vai turpmāko pārskata periodu laikā. |
| --- | --- |

(49)

Ja daži no šiem RP2 ieguldījumiem tiek pabeigti vēlākā posmā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 22. panta 7. punktu, Beļģijas un Luksemburgas VUI būtu jānodrošina, ka visas saistītās summas, kas jau ir atgūtas RP2 laikā, netiek iekasētas otro reizi no gaisa telpas lietotājiem RP3 vai turpmāko pārskata periodu laikā.

RP2

RP2

RP3

Konstatējumi par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas sarežģītību tarifikācijas zonā un tās attīstību laika gaitā

Konstatējumi par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanas sarežģītību tarifikācijas zonā un tās attīstību laika gaitā

| (50) | Beļģija un Luksemburga apgalvo, ka gaisa telpas sarežģītība ir galvenais faktors, kas nosaka to ierosināto izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu novirzi no Savienības mēroga DUC tendencēm. Beļģija un Luksemburga jo īpaši paskaidro, ka Beļģijas un Luksemburgas gaisa telpas sarežģītība palielina ATCO relatīvo darba slodzi un tādējādi negatīvi ietekmē ATCO produktivitāti un maršruta izmaksu bāzi. |
| --- | --- |

(50)

Beļģija un Luksemburga apgalvo, ka gaisa telpas sarežģītība ir galvenais faktors, kas nosaka to ierosināto izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu novirzi no Savienības mēroga DUC tendencēm. Beļģija un Luksemburga jo īpaši paskaidro, ka Beļģijas un Luksemburgas gaisa telpas sarežģītība palielina ATCO relatīvo darba slodzi un tādējādi negatīvi ietekmē ATCO produktivitāti un maršruta izmaksu bāzi.

DUC

ATCO

ATCO

| (51) | Ņemot vērā PRB konstatējumus, Komisija atzīst, ka gaisa telpa Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā ir ļoti sarežģīta lielā lidojumu skaita un lidojumu trajektoriju kombināciju dēļ. Tādējādi skeyes un MUAC saskaras ar sarežģītiem darbības apstākļiem. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā PRB konstatējumus, Komisija atzīst, ka gaisa telpa Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā ir ļoti sarežģīta lielā lidojumu skaita un lidojumu trajektoriju kombināciju dēļ. Tādējādi skeyes un MUAC saskaras ar sarežģītiem darbības apstākļiem.

PRB

skeyes

MUAC

| (52) | Tomēr Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga nav iesniegušas nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka darbības RP3 laikā kļuva sarežģītākas nekā RP2 laikā vai ka atlikušajos RP3 mēnešos sarežģītība vēl vairāk pieaugs. |
| --- | --- |

(52)

Tomēr Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga nav iesniegušas nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka darbības RP3 laikā kļuva sarežģītākas nekā RP2 laikā vai ka atlikušajos RP3 mēnešos sarežģītība vēl vairāk pieaugs.

RP3

RP2

RP3 mēne

| (53) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ko turpmāk analizēja PRB, sarežģītība saglabājās samērā stabila salīdzinājumā ar RP2 gan attiecībā uz skeyes, gan MUAC. Attiecībā uz 2020. gadu un 2021. gadu nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus par darbības sarežģītību, jo īpaši ārkārtīgi zemā satiksmes līmeņa dēļ, ko izraisīja Covid-19 pandēmija. Savukārt attiecībā uz pārējo RP3 nav pierādījumu, kas liktu pieņemt, ka sarežģītība būtiski atšķirtos no situācijas, kas novērota RP2 laikā. |
| --- | --- |

(53)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ko turpmāk analizēja PRB, sarežģītība saglabājās samērā stabila salīdzinājumā ar RP2 gan attiecībā uz skeyes, gan MUAC. Attiecībā uz 2020. gadu un 2021. gadu nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus par darbības sarežģītību, jo īpaši ārkārtīgi zemā satiksmes līmeņa dēļ, ko izraisīja Covid-19 pandēmija. Savukārt attiecībā uz pārējo RP3 nav pierādījumu, kas liktu pieņemt, ka sarežģītība būtiski atšķirtos no situācijas, kas novērota RP2 laikā.

PRB

RP2

skeyes

MUAC

RP3

RP2

| (54) | Ņemot vērā to, ka salīdzinoši augstā darbību sarežģītība Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā laika gaitā normālos satiksmes apstākļos ir saglabājusies nemainīga, kā paskaidrots 52. un 53. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šādu sarežģītību nevar izmantot kā attaisnojumu izmaksu pieaugumam RP3 laikā. Tādējādi tiek paturēti 23. apsvērumā minētie konstatējumi attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem novērtējuma kritērijiem. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā to, ka salīdzinoši augstā darbību sarežģītība Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā laika gaitā normālos satiksmes apstākļos ir saglabājusies nemainīga, kā paskaidrots 52. un 53. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šādu sarežģītību nevar izmantot kā attaisnojumu izmaksu pieaugumam RP3 laikā. Tādējādi tiek paturēti 23. apsvērumā minētie konstatējumi attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem novērtējuma kritērijiem.

RP3

| (55) | Turklāt Komisija atgādina, ka darbību sarežģītība jau ir ņemta vērā, definējot ANSP salīdzināmās grupas, kuras izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā noteiktajam novērtēšanas kritērijam. Pašlaik noteiktās salīdzināmās grupas sastāv no ANSP ar līdzīgiem darbības un ekonomiskajiem apstākļiem, un Beļģijas un Luksemburgas salīdzināmo grupu veido Austrija, Šveice un Nīderlande, un visas šīs valstis saskaras ar salīdzinoši sarežģītu darbības vidi. Tādējādi tiek saglabāts 24. apsvērumā minētais konstatējums par IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā noteikto novērtēšanas kritēriju. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt Komisija atgādina, ka darbību sarežģītība jau ir ņemta vērā, definējot ANSP salīdzināmās grupas, kuras izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā noteiktajam novērtēšanas kritērijam. Pašlaik noteiktās salīdzināmās grupas sastāv no ANSP ar līdzīgiem darbības un ekonomiskajiem apstākļiem, un Beļģijas un Luksemburgas salīdzināmo grupu veido Austrija, Šveice un Nīderlande, un visas šīs valstis saskaras ar salīdzinoši sarežģītu darbības vidi. Tādējādi tiek saglabāts 24. apsvērumā minētais konstatējums par IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā noteikto novērtēšanas kritēriju.

ANSP

ANSP

Konstatējumi par pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kārtību ar kaimiņvalstīm un to darbības un finansiālā ietekme

Konstatējumi par pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kārtību ar kaimiņvalstīm un to darbības un finansiālā ietekme

| (56) | Pārskatītajā darbības plāna projektā Beļģija un Luksemburga skaidro, ka MUAC Briseles sektors ietver pārrobežu pakalpojumu sniegšanu Francijas un Vācijas gaisa telpā. Beļģija un Luksemburga arī precizē, ka maršruta pakalpojumu vienības MUAC kontrolētajiem lidojumiem šajās pārrobežu zonās tiek reģistrētas attiecīgo dalībvalstu tarifikācijas zonās, savukārt šo sniegto pakalpojumu izmaksas iekasē no lietotājiem, kuri veic lidojumus Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā. Beļģija un Luksemburga norāda, ka šīs situācijas rezultātā palielinās aprēķinātās vienības izmaksas to tarifikācijas zonā. |
| --- | --- |

(56)

Pārskatītajā darbības plāna projektā Beļģija un Luksemburga skaidro, ka MUAC Briseles sektors ietver pārrobežu pakalpojumu sniegšanu Francijas un Vācijas gaisa telpā. Beļģija un Luksemburga arī precizē, ka maršruta pakalpojumu vienības MUAC kontrolētajiem lidojumiem šajās pārrobežu zonās tiek reģistrētas attiecīgo dalībvalstu tarifikācijas zonās, savukārt šo sniegto pakalpojumu izmaksas iekasē no lietotājiem, kuri veic lidojumus Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā. Beļģija un Luksemburga norāda, ka šīs situācijas rezultātā palielinās aprēķinātās vienības izmaksas to tarifikācijas zonā.

MUAC

MUAC

| (57) | Detalizētās pārbaudes laikā Komisija ir analizējusi pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kārtību saistībā ar Beļģijas un Luksemburgas tarifikācijas zonu. Komisija konstatēja, ka MUAC sniedz pakalpojumus trīs pārrobežu apgabalos Francijā un Vācijā, kuri ir nozīmīgi darba slodzes ziņā un par kuriem MUAC nesaņem finansiālu kompensāciju no dalībvalstīm, kuras deleģējušas pakalpojumu sniegšanu. Šādu pašu novērojumu var veikt attiecībā uz divām pārrobežu zonām, kuras atrodas Nīderlandes gaisa telpā un kurās pakalpojumu sniegšana ir deleģēta uzņēmumam skeyes. |
| --- | --- |

(57)

Detalizētās pārbaudes laikā Komisija ir analizējusi pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kārtību saistībā ar Beļģijas un Luksemburgas tarifikācijas zonu. Komisija konstatēja, ka MUAC sniedz pakalpojumus trīs pārrobežu apgabalos Francijā un Vācijā, kuri ir nozīmīgi darba slodzes ziņā un par kuriem MUAC nesaņem finansiālu kompensāciju no dalībvalstīm, kuras deleģējušas pakalpojumu sniegšanu. Šādu pašu novērojumu var veikt attiecībā uz divām pārrobežu zonām, kuras atrodas Nīderlandes gaisa telpā un kurās pakalpojumu sniegšana ir deleģēta uzņēmumam skeyes.

MUAC

MUAC

skeyes

| (58) | Pamatojoties uz PRB veikto turpmāko analīzi, Komisija lēš, ka MUAC un skeyes sniegtie pakalpojumi 57. apsvērumā minētajās pārrobežu teritorijās 2019. gadā veidoja aptuveni 12,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), no kuriem MUAC daļa ir 6,8 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), bet skeyes daļa – 5,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē). |
| --- | --- |

(58)

Pamatojoties uz PRB veikto turpmāko analīzi, Komisija lēš, ka MUAC un skeyes sniegtie pakalpojumi 57. apsvērumā minētajās pārrobežu teritorijās 2019. gadā veidoja aptuveni 12,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), no kuriem MUAC daļa ir 6,8 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), bet skeyes daļa – 5,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē).

PRB

MUAC

skeyes

MUAC

skeyes

| (59) | Tomēr Komisija atzīmē, ka Beļģija nav ziņojusi par izmaiņām skeyes un MUAC pakalpojumu sniegšanā pārrobežu teritorijās RP2 vai RP3 laikā. Šīs darbības nav tikušas paplašinātas darbības jomas ziņā un nav radījušas ANSP papildu darba slodzi RP2 un RP3 laikā. Tādējādi, tā kā saistītās izmaksas ir saglabājušās proporcionāli stabilas Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas kopējās izmaksu bāzes ietvaros, skeyes un MUAC sniegtie pakalpojumi pārrobežu teritorijās būtiski neietekmē izmaksu efektivitātes tendenču aprēķināšanu. Tādējādi tiek saglabāti 23. apsvērumā minētie konstatējumi par IV pielikuma 1.4. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem novērtēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(59)

Tomēr Komisija atzīmē, ka Beļģija nav ziņojusi par izmaiņām skeyes un MUAC pakalpojumu sniegšanā pārrobežu teritorijās RP2 vai RP3 laikā. Šīs darbības nav tikušas paplašinātas darbības jomas ziņā un nav radījušas ANSP papildu darba slodzi RP2 un RP3 laikā. Tādējādi, tā kā saistītās izmaksas ir saglabājušās proporcionāli stabilas Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas kopējās izmaksu bāzes ietvaros, skeyes un MUAC sniegtie pakalpojumi pārrobežu teritorijās būtiski neietekmē izmaksu efektivitātes tendenču aprēķināšanu. Tādējādi tiek saglabāti 23. apsvērumā minētie konstatējumi par IV pielikuma 1.4. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem novērtēšanas kritērijiem.

skeyes

MUAC

RP2

RP3

ANSP

RP2

RP3

skeyes

MUAC

| (60) | Visbeidzot, lai gan pārbaudītā pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kārtība sniedz ievērojamas priekšrocības, samazinot darbību sarežģītību un uzlabojot pakalpojumu efektivitāti, Regulas (ES) Nr. 550/2004 15. pantā noteiktais princips “lietotājs maksā” paredz, ka “gaisa telpas izmantotājiem to radītās izmaksas jāatlīdzina izmantošanas vietā vai pēc iespējas tuvu tai” (21). Attiecīgi Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 21. panta 2. punktā ir noteikts, ka tarifikācijas zonas “atbilst aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai” un ka tās “var ietvert pakalpojumus, ko saistībā ar pārrobežu gaisa telpu sniedz citā dalībvalstī reģistrēts aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs”. Minētās Īstenošanas regulas 22. panta 1. punktā ir arī norādīts, ka tarifikācijas zonas izmaksu bāze “veido aprēķinātās izmaksas saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā tarifikācijas zonā”. |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, lai gan pārbaudītā pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kārtība sniedz ievērojamas priekšrocības, samazinot darbību sarežģītību un uzlabojot pakalpojumu efektivitāti, Regulas (ES) Nr. 550/2004 15. pantā noteiktais princips “lietotājs maksā” paredz, ka “gaisa telpas izmantotājiem to radītās izmaksas jāatlīdzina izmantošanas vietā vai pēc iespējas tuvu tai” (21). Attiecīgi Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 21. panta 2. punktā ir noteikts, ka tarifikācijas zonas “atbilst aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai” un ka tās “var ietvert pakalpojumus, ko saistībā ar pārrobežu gaisa telpu sniedz citā dalībvalstī reģistrēts aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs”. Minētās Īstenošanas regulas 22. panta 1. punktā ir arī norādīts, ka tarifikācijas zonas izmaksu bāze “veido aprēķinātās izmaksas saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā tarifikācijas zonā”.

gaisa telpas izmantotājiem to radītās izmaksas jāatlīdzina izmantošanas vietā vai pēc iespējas tuvu tai

21

atbilst aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai

var ietvert pakalpojumus, ko saistībā ar pārrobežu gaisa telpu sniedz citā dalībvalstī reģistrēts aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs

veido aprēķinātās izmaksas saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā tarifikācijas zonā

| (61) | Ņemot vērā 60. apsvērumā teikto, Komisija uzskata, ka spēkā esošā finansēšanas kārtība aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai pārrobežu zonās, kas minētas 57. apsvērumā, neatbilst juridiskajām prasībām, kas ir darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas pamatā. Šis secinājums neskar nekādas pārkāpuma procedūras, ko Komisija var uzsākt saistībā ar šo jautājumu. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā 60. apsvērumā teikto, Komisija uzskata, ka spēkā esošā finansēšanas kārtība aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai pārrobežu zonās, kas minētas 57. apsvērumā, neatbilst juridiskajām prasībām, kas ir darbības uzlabošanas un tarifikācijas shēmas pamatā. Šis secinājums neskar nekādas pārkāpuma procedūras, ko Komisija var uzsākt saistībā ar šo jautājumu.

| (62) | Ņemot vērā to, ka pārrobežu apgabalos sniegto pakalpojumu finansēšana neatbilst 60. apsvērumā minētajiem tiesību aktiem, to nevar izmantot, lai attaisnotu jebkuru bāzes līnijas vērtības korekciju 2019. gadam ar mērķi izpildīt Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punktā c) apakšpunktā noteikto novērtēšanas kritēriju. Turklāt, ņemot vērā PRB konstatējumus, pat ja Beļģijas un Luksemburgas tarifikācijas zonas bāzes līnijas vērtība 2019. gadam tiktu koriģēta attiecībā uz pārrobežu teritorijās sniegtajiem pakalpojumiem, tā tik un tā būtu radījusi starpību +5,9 % apmērā Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai, salīdzinot ar salīdzinājuma grupas vidējo bāzes līnijas vērtību. Tādējādi tiek saglabāts 24. apsvērumā minētais konstatējums attiecībā uz IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā noteikto novērtēšanas kritēriju. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā to, ka pārrobežu apgabalos sniegto pakalpojumu finansēšana neatbilst 60. apsvērumā minētajiem tiesību aktiem, to nevar izmantot, lai attaisnotu jebkuru bāzes līnijas vērtības korekciju 2019. gadam ar mērķi izpildīt Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punktā c) apakšpunktā noteikto novērtēšanas kritēriju. Turklāt, ņemot vērā PRB konstatējumus, pat ja Beļģijas un Luksemburgas tarifikācijas zonas bāzes līnijas vērtība 2019. gadam tiktu koriģēta attiecībā uz pārrobežu teritorijās sniegtajiem pakalpojumiem, tā tik un tā būtu radījusi starpību +5,9 % apmērā Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai, salīdzinot ar salīdzinājuma grupas vidējo bāzes līnijas vērtību. Tādējādi tiek saglabāts 24. apsvērumā minētais konstatējums attiecībā uz IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā noteikto novērtēšanas kritēriju.

PRB

Konstatējumi par izmaksu sadalījumu starp maršruta un termināļa pakalpojumiem

Konstatējumi par izmaksu sadalījumu starp maršruta un termināļa pakalpojumiem

| (63) | Beļģija RP3 laikā ieviesa pārskatītu izmaksu sadalījuma metodoloģiju noteikto RP3 izmaksu sadalei starp maršruta un termināļa pakalpojumiem. Piemērotās izmaiņas attiecas uz uzņēmumam skeyes radušos pieejas vadības pakalpojumu izmaksu (turpmāk “pieejas izmaksu”) sadalījumu un Beļģijas VUI radušos izmaksu sadalījumu. Komisija norāda, ka Beļģija ir nolēmusi savas pieejas izmaksas gandrīz pilnībā attiecināt uz maršruta pakalpojumiem, kā rezultātā noteiktās papildu izmaksas tiek pārnestas uz Beļģijas un Luksemburgas maksas zonu RP3. |
| --- | --- |

(63)

Beļģija RP3 laikā ieviesa pārskatītu izmaksu sadalījuma metodoloģiju noteikto RP3 izmaksu sadalei starp maršruta un termināļa pakalpojumiem. Piemērotās izmaiņas attiecas uz uzņēmumam skeyes radušos pieejas vadības pakalpojumu izmaksu (turpmāk “pieejas izmaksu”) sadalījumu un Beļģijas VUI radušos izmaksu sadalījumu. Komisija norāda, ka Beļģija ir nolēmusi savas pieejas izmaksas gandrīz pilnībā attiecināt uz maršruta pakalpojumiem, kā rezultātā noteiktās papildu izmaksas tiek pārnestas uz Beļģijas un Luksemburgas maksas zonu RP3.

RP3

RP3

skeyes

RP3

| (64) | Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā koriģēja bāzes vērtības 2014. un 2019. gadam, lai ņemtu vērā izmaiņas izmaksu sadalījumā starp maršruta un termināļa pakalpojumiem. Tāpēc šīs izmaiņas tieši neietekmē izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(64)

Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā koriģēja bāzes vērtības 2014. un 2019. gadam, lai ņemtu vērā izmaiņas izmaksu sadalījumā starp maršruta un termināļa pakalpojumiem. Tāpēc šīs izmaiņas tieši neietekmē izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

| (65) | Tomēr, ņemot vērā PRB veikto novērtējumu, Komisija norāda, ka Beļģija palielināja 2019. gada bāzes līnijas vērtību maršruta tarifikācijas zonai par 14,3 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), vienlaikus samazinot tās bāzes līnijas vērtību termināļa tarifikācijas zonai, kurā ietilpst Briseles lidosta (EBBR), par 4,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē). Komisija apzinās, ka arī uzņēmumam skeyes rodas izmaksas saistībā ar reģionālajās lidostās sniegtajiem pieejas pakalpojumiem, kas neietilpst RP3 darbības uzlabošanas plāna darbības jomā. Tomēr Komisija uzskata, ka Beļģija nav pietiekami izskaidrojusi un pamatojusi lielo neatbilstību starp maršruta un termināļa bāzes līnijas vērtībām piemērotajām korekcijām, jo pārdalītās pieejas izmaksas saistībā ar reģionālajām lidostām, kas neietilpst darbības uzlabošanas plāna darbības jomā, šķiet nesamērīgas. |
| --- | --- |

(65)

Tomēr, ņemot vērā PRB veikto novērtējumu, Komisija norāda, ka Beļģija palielināja 2019. gada bāzes līnijas vērtību maršruta tarifikācijas zonai par 14,3 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), vienlaikus samazinot tās bāzes līnijas vērtību termināļa tarifikācijas zonai, kurā ietilpst Briseles lidosta (EBBR), par 4,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē). Komisija apzinās, ka arī uzņēmumam skeyes rodas izmaksas saistībā ar reģionālajās lidostās sniegtajiem pieejas pakalpojumiem, kas neietilpst RP3 darbības uzlabošanas plāna darbības jomā. Tomēr Komisija uzskata, ka Beļģija nav pietiekami izskaidrojusi un pamatojusi lielo neatbilstību starp maršruta un termināļa bāzes līnijas vērtībām piemērotajām korekcijām, jo pārdalītās pieejas izmaksas saistībā ar reģionālajām lidostām, kas neietilpst darbības uzlabošanas plāna darbības jomā, šķiet nesamērīgas.

PRB

EBBR

skeyes

RP3

| (66) | Turklāt Komisija konstatē, ka, gandrīz pilnībā iekļaujot tās pieejas izmaksas maršruta izmaksu bāzē, Beļģija nav proporcionāli sadalījusi šīs izmaksas starp maršruta pakalpojumiem un termināļa pakalpojumiem, pamatojoties uz pārredzamu metodoloģiju. Komisija uzskata, ka šāds pieejas izmaksu sadalījums neatbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta e) apakšpunktā un Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 22. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt Komisija konstatē, ka, gandrīz pilnībā iekļaujot tās pieejas izmaksas maršruta izmaksu bāzē, Beļģija nav proporcionāli sadalījusi šīs izmaksas starp maršruta pakalpojumiem un termināļa pakalpojumiem, pamatojoties uz pārredzamu metodoloģiju. Komisija uzskata, ka šāds pieejas izmaksu sadalījums neatbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta e) apakšpunktā un Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 22. panta 5. punktā.

| (67) | Tādēļ, ņemot vērā 63. un 66. apsvērumā izklāstītos apsvērumus, šis lēmums neskar nekādas pārkāpuma procedūras, ko Komisija var uzsākt saistībā ar izmaiņām izmaksu sadalījuma metodoloģijā, ko Beļģija piemēro RP3 laikā. |
| --- | --- |

(67)

Tādēļ, ņemot vērā 63. un 66. apsvērumā izklāstītos apsvērumus, šis lēmums neskar nekādas pārkāpuma procedūras, ko Komisija var uzsākt saistībā ar izmaiņām izmaksu sadalījuma metodoloģijā, ko Beļģija piemēro RP3 laikā.

RP3

Secinājums par novērtējumu, pamatojoties uz novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā

Secinājums par novērtējumu, pamatojoties uz novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā

| (68) | Ņemot vērā iepriekšminētos novērojumus, Komisija secina, ka izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai neatbilst nevienam no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktajiem novērtēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā iepriekšminētos novērojumus, Komisija secina, ka izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai neatbilst nevienam no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktajiem novērtēšanas kritērijiem.

Novērtējums par Beļģijas un Luksemburgas veiktajiem pasākumiem, lai attaisnotu novērotās novirzes no Savienības mēroga izmaksu efektivitātes tendencēm

Novērtējums par Beļģijas un Luksemburgas veiktajiem pasākumiem, lai attaisnotu novērotās novirzes no Savienības mēroga izmaksu efektivitātes tendencēm

| (69) | Turklāt saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunktu Komisijai jāpārbauda, vai novirzes no minētā pielikuma 1.4. punkta a) apakšpunktā, 1.4. punkta b) apakšpunktā un 1.4. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem ir nepieciešamas un samērīgas, lai ļautu sasniegt kapacitātes galvenās darbības uzlabošanas jomas mērķus vai īstenot pārstrukturēšanas pasākumus Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 2. panta 18. punkta nozīmē. Komisija jo īpaši pārbaudīja, vai novērotās novirzes no Savienības mēroga DUC tendences un no Savienības mēroga ilgtermiņa DUC tendences izraisa tikai aprēķinātās papildu izmaksas par pasākumiem, kas saistīti ar kapacitāti. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunktu Komisijai jāpārbauda, vai novirzes no minētā pielikuma 1.4. punkta a) apakšpunktā, 1.4. punkta b) apakšpunktā un 1.4. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem ir nepieciešamas un samērīgas, lai ļautu sasniegt kapacitātes galvenās darbības uzlabošanas jomas mērķus vai īstenot pārstrukturēšanas pasākumus Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 2. panta 18. punkta nozīmē. Komisija jo īpaši pārbaudīja, vai novērotās novirzes no Savienības mēroga DUC tendences un no Savienības mēroga ilgtermiņa DUC tendences izraisa tikai aprēķinātās papildu izmaksas par pasākumiem, kas saistīti ar kapacitāti.

DUC

DUC

| (70) | Ņemot vērā PRB veiktos aprēķinus, Komisija norāda, ka aplēstā starpība starp RP3 aprēķinātajām maršruta izmaksām Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai 2024. gadā un aprēķinātajām izmaksām, kas būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību RP3 Savienības mēroga DUC tendencei, ir aptuveni 8,2 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē, savukārt attiecībā uz ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendenci ir novērota atbilstoša atšķirība aptuveni 43,7 mlj. EUR apmērā 2017. gada EUR izteiksmē. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā PRB veiktos aprēķinus, Komisija norāda, ka aplēstā starpība starp RP3 aprēķinātajām maršruta izmaksām Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai 2024. gadā un aprēķinātajām izmaksām, kas būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu atbilstību RP3 Savienības mēroga DUC tendencei, ir aptuveni 8,2 mlj. EUR 2017. gada EUR izteiksmē, savukārt attiecībā uz ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendenci ir novērota atbilstoša atšķirība aptuveni 43,7 mlj. EUR apmērā 2017. gada EUR izteiksmē.

PRB

RP3

RP3

DUC

DUC

| (71) | Komisija norāda, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ir ietverti septiņi pasākumi kapacitātes mērķu sasniegšanai (turpmāk “ar kapacitāti saistītie pasākumi”), kurus Beļģija un Luksemburga uzskata par nepieciešamiem kapacitātes mērķu sasniegšanai un kuri saskaņā ar Beļģijas un Luksemburgas sniegto informāciju pamatotu to izmaksu efektivitātes mērķu novirzes no Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem. |
| --- | --- |

(71)

Komisija norāda, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ir ietverti septiņi pasākumi kapacitātes mērķu sasniegšanai (turpmāk “ar kapacitāti saistītie pasākumi”), kurus Beļģija un Luksemburga uzskata par nepieciešamiem kapacitātes mērķu sasniegšanai un kuri saskaņā ar Beļģijas un Luksemburgas sniegto informāciju pamatotu to izmaksu efektivitātes mērķu novirzes no Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem.

| (72) | Ņemot vērā Lēmumā (ES) 2022/2255 izklāstītos konstatējumus attiecībā uz šiem ar kapacitāti saistītajiem pasākumiem, Komisija ir analizējusi šos pasākumus detalizētāk. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā Lēmumā (ES) 2022/2255 izklāstītos konstatējumus attiecībā uz šiem ar kapacitāti saistītajiem pasākumiem, Komisija ir analizējusi šos pasākumus detalizētāk.

1. pasākums

1. pasākums

| (73) | Pirmais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “1. pasākums”) ietver ATCO pieņemšanu darbā un apmācību, ko veic uzņēmums skeyes, lai RP3 un ceturtajā pārskata periodā (turpmāk “RP4”) uzturētu atbilstošu ATCO darbinieku skaitu. Beļģija un Luksemburga skaidro, ka 1. pasākums ir būtisks, lai risinātu jautājumu par ATCO darbaspēka novecošanos un no tā izrietošo lielo pensionēšanās gadījumu skaitu, kas sagaidāms RP3 un RP4 laikā. Minētā pensionēšanās jo īpaši izriet no 36. apsvērumā minētās DISPO shēmas piemērošanas. |
| --- | --- |

(73)

Pirmais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “1. pasākums”) ietver ATCO pieņemšanu darbā un apmācību, ko veic uzņēmums skeyes, lai RP3 un ceturtajā pārskata periodā (turpmāk “RP4”) uzturētu atbilstošu ATCO darbinieku skaitu. Beļģija un Luksemburga skaidro, ka 1. pasākums ir būtisks, lai risinātu jautājumu par ATCO darbaspēka novecošanos un no tā izrietošo lielo pensionēšanās gadījumu skaitu, kas sagaidāms RP3 un RP4 laikā. Minētā pensionēšanās jo īpaši izriet no 36. apsvērumā minētās DISPO shēmas piemērošanas.

ATCO

skeyes

RP3

RP4

ATCO

ATCO

RP3

RP4

DISPO

| (74) | Beļģija detalizētās pārbaudes laikā arī uzsvēra, ka bez 1. pasākumā paredzētajiem apmācības un darbā pieņemšanas pasākumiem līdz RP3 beigām ATCO skaits, kas darbojas uzņēmumā skeyes, samazināsies par 15 %. Pēc Beļģijas domām tas novestu pie ievērojama kapacitātes samazinājuma. |
| --- | --- |

(74)

Beļģija detalizētās pārbaudes laikā arī uzsvēra, ka bez 1. pasākumā paredzētajiem apmācības un darbā pieņemšanas pasākumiem līdz RP3 beigām ATCO skaits, kas darbojas uzņēmumā skeyes, samazināsies par 15 %. Pēc Beļģijas domām tas novestu pie ievērojama kapacitātes samazinājuma.

RP3

ATCO

skeyes

| (75) | Ņemot vērā Beļģijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka ATCO apmācība un pieņemšana darbā ir nepieciešama, lai uzturētu un uzlabotu ATCO darbinieku skaitu un nodrošinātu, ka ATCO skaits ir atbilstošs, balstoties uz prognozēto satiksmes attīstību nākotnē. Tomēr Komisija arī atzīmē, ka vajadzību pēc tik plašas jauno ATCO apmācības lielā mērā rada priekšlaicīga pensionēšanās, kas izriet no DISPO shēmas. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā Beļģijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka ATCO apmācība un pieņemšana darbā ir nepieciešama, lai uzturētu un uzlabotu ATCO darbinieku skaitu un nodrošinātu, ka ATCO skaits ir atbilstošs, balstoties uz prognozēto satiksmes attīstību nākotnē. Tomēr Komisija arī atzīmē, ka vajadzību pēc tik plašas jauno ATCO apmācības lielā mērā rada priekšlaicīga pensionēšanās, kas izriet no DISPO shēmas.

ATCO

ATCO

ATCO

ATCO

DISPO

| (76) | 1. pasākuma kopējās izmaksas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā pieauga un sasniedz aptuveni 27 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3. Salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu, 1. pasākuma izmaksas nominālā izteiksmē ir par 22,4 % lielākas 2022. gadam, par 49,0 % lielākas 2023. gadam un par 36,8 % lielākas 2024. gadam. |
| --- | --- |

(76)

1. pasākuma kopējās izmaksas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā pieauga un sasniedz aptuveni 27 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3. Salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu, 1. pasākuma izmaksas nominālā izteiksmē ir par 22,4 % lielākas 2022. gadam, par 49,0 % lielākas 2023. gadam un par 36,8 % lielākas 2024. gadam.

RP3

| (77) | Beļģija apgalvo, ka 1. pasākuma palielinātās izmaksas ir attaisnojamas ar augstākas inflācijas ietekmi un ar precīzāku jaunu darbinieku pieņemšanas faktisko izmaksu aprēķinu, jo tas nodrošina ātrāku satiksmes atjaunošanos un augstāku sagaidāmo apmācāmo ATCO personu nesekmīgu rezultātu līmeni apmācības ciklos, kas jau pabeigti RP3 laikā. Konkrēti, Beļģija skaidro, ka uzņēmums skeyes ir atjauninājis savu biznesa plānu pirms pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta iesniegšanas un šobrīd plāno pieņemt darbā papildu ATCO, nodrošinot maksimālo apmācības kapacitāti laikā no 2022. līdz 2024. gadam. |
| --- | --- |

(77)

Beļģija apgalvo, ka 1. pasākuma palielinātās izmaksas ir attaisnojamas ar augstākas inflācijas ietekmi un ar precīzāku jaunu darbinieku pieņemšanas faktisko izmaksu aprēķinu, jo tas nodrošina ātrāku satiksmes atjaunošanos un augstāku sagaidāmo apmācāmo ATCO personu nesekmīgu rezultātu līmeni apmācības ciklos, kas jau pabeigti RP3 laikā. Konkrēti, Beļģija skaidro, ka uzņēmums skeyes ir atjauninājis savu biznesa plānu pirms pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta iesniegšanas un šobrīd plāno pieņemt darbā papildu ATCO, nodrošinot maksimālo apmācības kapacitāti laikā no 2022. līdz 2024. gadam.

ATCO

RP3

skeyes

ATCO

| (78) | Komisija norāda, ka vienlaikus pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta ietvaros 2024. gadā plānotais nodarbināto ATCO skaits ir par 6 % mazāks nekā darbības uzlabošanas plāna projektā. Komisija pieņem, ka šī situācija ir saistīta ar 77. apsvērumā minēto augstāku ATCO studentu nesekmīgu rezultātu īpatsvaru uzņēmuma skeyes apmācībā, nekā tika prognozēts. |
| --- | --- |

(78)

Komisija norāda, ka vienlaikus pārskatītā darbības uzlabošanas plāna projekta ietvaros 2024. gadā plānotais nodarbināto ATCO skaits ir par 6 % mazāks nekā darbības uzlabošanas plāna projektā. Komisija pieņem, ka šī situācija ir saistīta ar 77. apsvērumā minēto augstāku ATCO studentu nesekmīgu rezultātu īpatsvaru uzņēmuma skeyes apmācībā, nekā tika prognozēts.

ATCO

ATCO

skeyes

| (79) | Komisija konstatē, ka izmaksu pieaugums saistībā ar 1. pasākumu, kas minēts 76. apsvērumā, ir ievērojami lielāks nekā inflācijas indeksa izmaiņas, kas atspoguļotas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā. Komisija atzīmē, ka izmaksas, kas sākotnēji tika norādītas darbības uzlabošanas plāna projektā saistībā ar 1. pasākumu, aprobežojās ar dispečeru apmācību, lai tie sniegtu skeyes nodrošinātos maršruta pakalpojumus Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā. Tomēr, pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta detalizētās pārbaudes laikā no Beļģijas, palielinātās 1. pasākuma izmaksas, kas iekļautas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā, attiecas arī uz uzņēmuma skeyes veikto termināļa aeronavigācijas pakalpojumu dispečeru apmācību. Ar termināļa tarifikācijas zonu saistītās izmaksas nav jāiekļauj 1. pasākumā. |
| --- | --- |

(79)

Komisija konstatē, ka izmaksu pieaugums saistībā ar 1. pasākumu, kas minēts 76. apsvērumā, ir ievērojami lielāks nekā inflācijas indeksa izmaiņas, kas atspoguļotas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā. Komisija atzīmē, ka izmaksas, kas sākotnēji tika norādītas darbības uzlabošanas plāna projektā saistībā ar 1. pasākumu, aprobežojās ar dispečeru apmācību, lai tie sniegtu skeyes nodrošinātos maršruta pakalpojumus Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonā. Tomēr, pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta detalizētās pārbaudes laikā no Beļģijas, palielinātās 1. pasākuma izmaksas, kas iekļautas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā, attiecas arī uz uzņēmuma skeyes veikto termināļa aeronavigācijas pakalpojumu dispečeru apmācību. Ar termināļa tarifikācijas zonu saistītās izmaksas nav jāiekļauj 1. pasākumā.

skeyes

skeyes

| (80) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka Beļģija pretēji lūgumiem to darīt nav pienācīgi paskaidrojusi, kā skeyes plānotās ATCO apmācības aktivitātes un plānotā apmācāmo ATCO uzņemšana attiecībā uz maršruta pakalpojumiem laikposmā starp darbības uzlabošanas plāna projektu un pārskatīto darbības uzlabošanas plāna projektu tika pielāgotas. Turklāt Beļģija attiecībā uz maršruta pakalpojumiem nav pamatojusi aplēstās izmaksas, kas radušās uzņēmumam skeyes uz vienu apmācāmo ATCO, kā arī nesniedza paskaidrojumus par šo izmaksu augsto mainīgumu no gada uz gadu. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisijai nebija iespējams kvantitatīvi noteikt, kā 77. apsvērumā minētais apmācāmo ATCO skaita pieaugums veicina 1. pasākuma izmaksu izmaiņas, kas norādītas 76. apsvērumā attiecībā uz maršruta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(80)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka Beļģija pretēji lūgumiem to darīt nav pienācīgi paskaidrojusi, kā skeyes plānotās ATCO apmācības aktivitātes un plānotā apmācāmo ATCO uzņemšana attiecībā uz maršruta pakalpojumiem laikposmā starp darbības uzlabošanas plāna projektu un pārskatīto darbības uzlabošanas plāna projektu tika pielāgotas. Turklāt Beļģija attiecībā uz maršruta pakalpojumiem nav pamatojusi aplēstās izmaksas, kas radušās uzņēmumam skeyes uz vienu apmācāmo ATCO, kā arī nesniedza paskaidrojumus par šo izmaksu augsto mainīgumu no gada uz gadu. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisijai nebija iespējams kvantitatīvi noteikt, kā 77. apsvērumā minētais apmācāmo ATCO skaita pieaugums veicina 1. pasākuma izmaksu izmaiņas, kas norādītas 76. apsvērumā attiecībā uz maršruta pakalpojumiem.

skeyes

ATCO

ATCO

skeyes

ATCO

ATCO

| (81) | Pat pieņemot, ka uzņēmumam skeyes patiešām rastos augstākas apmācības izmaksas saistībā ar maršruta pakalpojumiem, kā arī apmācāmo ATCO skaita pieauguma dēļ laikā no 2022. līdz 2024. gadam Komisija uzskata, ka šīs paaugstinātās apmācības izmaksas vismaz lielā mērā mazina pazeminātās personāla izmaksas, kas izriet no mazāka plānoto ATCO skaita iesaisti darbībās tajā pašā laikposmā, kā norādīts 78. apsvērumā. |
| --- | --- |

(81)

Pat pieņemot, ka uzņēmumam skeyes patiešām rastos augstākas apmācības izmaksas saistībā ar maršruta pakalpojumiem, kā arī apmācāmo ATCO skaita pieauguma dēļ laikā no 2022. līdz 2024. gadam Komisija uzskata, ka šīs paaugstinātās apmācības izmaksas vismaz lielā mērā mazina pazeminātās personāla izmaksas, kas izriet no mazāka plānoto ATCO skaita iesaisti darbībās tajā pašā laikposmā, kā norādīts 78. apsvērumā.

skeyes

ATCO

ATCO

| (82) | Komisija atzīmē, ka saistībā ar 1. pasākumu de facto radušās izmaksas lielā mērā izriet no DISPO shēmas, kuru Beļģija pati ir izvēlējusies pieņemt un piemērot attiecībā uz ATCO, kuri strādā uzņēmumā skeyes. Ir skaidrs, ka DISPO shēma RP3 laikā noved pie liela skaita ATCO priekšlaicīgas pensionēšanās, un vienlaicīga šo darbinieku aizstāšana ar jauniem ATCO rada ievērojamu darbības un finansiālu slogu uzņēmumam skeyes. Tomēr, ņemot vērā PRB veikto novērtējumu un uzņēmuma skeyes obligāto vajadzību nodrošināt drošu un nepārtrauktu nepieciešamo kapacitāti RP3 laikā, Komisija kopumā uzskata, ka 1. pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu vietējos kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus. Tomēr Komisija uzskata, ka Beļģija nav pamatojusi, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā norādītais izmaksu ievērojamais pieaugums 1. pasākumam salīdzinājumā ar darbības uzlabošanas plāna projektu ir pamatots un samērīgs, izņemot, ciktāl tas ir saistīts ar augstākas inflācijas prognozes ietekmi uz minētajām izmaksām. Tāpēc attiecībā uz papildu izmaksām, ko uzskata par nepieciešamām un samērīgām kapacitātes mērķu sasniegšanai, Komisija secina, ka izmaksas, kas jāņem vērā saistībā ar 1. pasākumu, ir darbības uzlabošanas plāna projektā norādītās izmaksas, pārrēķinot tās reālā izteiksmē. |
| --- | --- |

(82)

Komisija atzīmē, ka saistībā ar 1. pasākumu de facto radušās izmaksas lielā mērā izriet no DISPO shēmas, kuru Beļģija pati ir izvēlējusies pieņemt un piemērot attiecībā uz ATCO, kuri strādā uzņēmumā skeyes. Ir skaidrs, ka DISPO shēma RP3 laikā noved pie liela skaita ATCO priekšlaicīgas pensionēšanās, un vienlaicīga šo darbinieku aizstāšana ar jauniem ATCO rada ievērojamu darbības un finansiālu slogu uzņēmumam skeyes. Tomēr, ņemot vērā PRB veikto novērtējumu un uzņēmuma skeyes obligāto vajadzību nodrošināt drošu un nepārtrauktu nepieciešamo kapacitāti RP3 laikā, Komisija kopumā uzskata, ka 1. pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu vietējos kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus. Tomēr Komisija uzskata, ka Beļģija nav pamatojusi, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā norādītais izmaksu ievērojamais pieaugums 1. pasākumam salīdzinājumā ar darbības uzlabošanas plāna projektu ir pamatots un samērīgs, izņemot, ciktāl tas ir saistīts ar augstākas inflācijas prognozes ietekmi uz minētajām izmaksām. Tāpēc attiecībā uz papildu izmaksām, ko uzskata par nepieciešamām un samērīgām kapacitātes mērķu sasniegšanai, Komisija secina, ka izmaksas, kas jāņem vērā saistībā ar 1. pasākumu, ir darbības uzlabošanas plāna projektā norādītās izmaksas, pārrēķinot tās reālā izteiksmē.

de facto

DISPO

ATCO

skeyes

DISPO

RP3

ATCO

ATCO

skeyes

PRB

skeyes

RP3

2. pasākums

2. pasākums

| (83) | Otrais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “2. pasākums”) ir uzņēmuma skeyes veikta gaisa satiksmes pārvaldības (air traffic management, ATM) (turpmāk “ATM”) sistēmas aizstāšana ar vienotu, integrētu un saskaņotu gaisa telpas pārvaldības sistēmu, kas jāizstrādā kopā ar MUAC un Beļģijas Bruņoto spēku (Belgian Defence) projekta “Kopīgo gaisa satiksmes pakalpojumu sistēma 3” (Shared Air Traffic Services System 3) (turpmāk “SAS 3 projekts”) pārstāvjiem. Tomēr šo jauno uzņēmuma skeyes nodrošināto ATM sistēmu ir plānots nodot ekspluatācijā tikai pēc RP3 beigām, iespējams, ne agrāk kā 2030. gadā, un tādējādi RP3 laikā ir plānots veikt tikai sagatavošanas darbības. |
| --- | --- |

(83)

Otrais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “2. pasākums”) ir uzņēmuma skeyes veikta gaisa satiksmes pārvaldības (air traffic management, ATM) (turpmāk “ATM”) sistēmas aizstāšana ar vienotu, integrētu un saskaņotu gaisa telpas pārvaldības sistēmu, kas jāizstrādā kopā ar MUAC un Beļģijas Bruņoto spēku (Belgian Defence) projekta “Kopīgo gaisa satiksmes pakalpojumu sistēma 3” (Shared Air Traffic Services System 3) (turpmāk “SAS 3 projekts”) pārstāvjiem. Tomēr šo jauno uzņēmuma skeyes nodrošināto ATM sistēmu ir plānots nodot ekspluatācijā tikai pēc RP3 beigām, iespējams, ne agrāk kā 2030. gadā, un tādējādi RP3 laikā ir plānots veikt tikai sagatavošanas darbības.

skeyes

air traffic management, ATM

ATM

MUAC

Belgian Defence

Shared Air Traffic Services System 3

SAS 3

skeyes

ATM

RP3

RP3

| (84) | 2. pasākums ietver arī vidēja termiņa jauninājumu pašreizējai skeyes nodrošinātajai ATM sistēmai, kurai būtu jāsāk darboties pārejas posmā, pirms ieviest jauno ATM sistēmu, kas izriet no SAS 3 projekta. Detalizētās pārbaudes laikā Beļģija ir noskaidrojusi, ka vidēja termiņa jauninājums ietver gan tehnisku, gan funkcionālu jauninājumu, kas, domājams, nodrošinās papildu kapacitāti RP4 laikā. |
| --- | --- |

(84)

2. pasākums ietver arī vidēja termiņa jauninājumu pašreizējai skeyes nodrošinātajai ATM sistēmai, kurai būtu jāsāk darboties pārejas posmā, pirms ieviest jauno ATM sistēmu, kas izriet no SAS 3 projekta. Detalizētās pārbaudes laikā Beļģija ir noskaidrojusi, ka vidēja termiņa jauninājums ietver gan tehnisku, gan funkcionālu jauninājumu, kas, domājams, nodrošinās papildu kapacitāti RP4 laikā.

skeyes

ATM

ATM

SAS 3

RP4

| (85) | 2. pasākuma kopējās izmaksas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā tika samazinātas un ir aptuveni 7,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3. Salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu, 2. pasākuma izmaksas nominālā izteiksmē ir par 1,9 % zemākas 2022. gadam, par 9,5 % zemākas 2023. gadam un par 11,9 % zemākas 2024. gadam. Beļģija ir precizējusi, ka minētās izmaiņas labāk atspoguļo faktisko vērtību uzņēmuma skeyes 2021. gada decembrī parakstītajam līgumam par pašreizējās ATM sistēmas vidēja termiņa jauninājumu. |
| --- | --- |

(85)

2. pasākuma kopējās izmaksas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā tika samazinātas un ir aptuveni 7,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3. Salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu, 2. pasākuma izmaksas nominālā izteiksmē ir par 1,9 % zemākas 2022. gadam, par 9,5 % zemākas 2023. gadam un par 11,9 % zemākas 2024. gadam. Beļģija ir precizējusi, ka minētās izmaiņas labāk atspoguļo faktisko vērtību uzņēmuma skeyes 2021. gada decembrī parakstītajam līgumam par pašreizējās ATM sistēmas vidēja termiņa jauninājumu.

RP3

skeyes

ATM

| (86) | Beļģija detalizētās pārbaudes laikā ir noskaidrojusi, ka RP3 laikā neradīsies amortizācijas izmaksas saistībā ar jauno ATM sistēmu, kas izriet no SAS 3 projekta. Tomēr Beļģijas sniegtā informācija acīmredzami liecina, ka kapitāla izmaksas par “jaunu ATM sistēmu” ir plānots iekasēt jau RP3 laikā, neskatoties uz to, ka šīs sistēmas ieviešana notiktu tikai vairākus gadus pēc RP3 beigām. |
| --- | --- |

(86)

Beļģija detalizētās pārbaudes laikā ir noskaidrojusi, ka RP3 laikā neradīsies amortizācijas izmaksas saistībā ar jauno ATM sistēmu, kas izriet no SAS 3 projekta. Tomēr Beļģijas sniegtā informācija acīmredzami liecina, ka kapitāla izmaksas par “jaunu ATM sistēmu” ir plānots iekasēt jau RP3 laikā, neskatoties uz to, ka šīs sistēmas ieviešana notiktu tikai vairākus gadus pēc RP3 beigām.

RP3

ATM

SAS 3

ATM

RP3

RP3

| (87) | Komisija uzskata, ka pašreizējās ATM sistēmas plānotā modernizācija un turpmākā nomaiņa no darbības viedokļa ir pamatota un var tikt uzskatīta par nepieciešamu, lai sasniegtu kapacitātes mērķus. |
| --- | --- |

(87)

Komisija uzskata, ka pašreizējās ATM sistēmas plānotā modernizācija un turpmākā nomaiņa no darbības viedokļa ir pamatota un var tikt uzskatīta par nepieciešamu, lai sasniegtu kapacitātes mērķus.

ATM

| (88) | Tomēr Komisija atzīmē, ka pastāv nopietnas šaubas par 2. pasākuma savlaicīgu īstenošanu. Patiešām, detalizētās pārbaudes laikā trešās personas informēja Komisiju, ka uzņēmums skeyes apsver iespēju izstāties no SAS 3 projekta, kas ir jaunās ATM sistēmas plānotās izstrādes pamatā. Beļģijas iestādes neapstrīdēja šo informāciju, taču uzsvēra, ka joprojām notiek diskusijas starp iesaistītajām pusēm par projekta nākotni. Balstoties uz šiem novērojumiem, Komisija uzskata, ka Beļģija nav sniegusi pietiekamu pārliecību par SAS 3 projekta īstenošanu vai par jebkādiem alternatīviem risinājumiem, kas jāievieš gadījumā, ja projekts netiks īstenots. |
| --- | --- |

(88)

Tomēr Komisija atzīmē, ka pastāv nopietnas šaubas par 2. pasākuma savlaicīgu īstenošanu. Patiešām, detalizētās pārbaudes laikā trešās personas informēja Komisiju, ka uzņēmums skeyes apsver iespēju izstāties no SAS 3 projekta, kas ir jaunās ATM sistēmas plānotās izstrādes pamatā. Beļģijas iestādes neapstrīdēja šo informāciju, taču uzsvēra, ka joprojām notiek diskusijas starp iesaistītajām pusēm par projekta nākotni. Balstoties uz šiem novērojumiem, Komisija uzskata, ka Beļģija nav sniegusi pietiekamu pārliecību par SAS 3 projekta īstenošanu vai par jebkādiem alternatīviem risinājumiem, kas jāievieš gadījumā, ja projekts netiks īstenots.

skeyes

SAS 3

ATM

SAS 3

| (89) | Turklāt Komisija atzīmē, ka 2. pasākuma izmaksas veido lielu daļu no citām darbības izmaksām, jo īpaši projekta izmaksām, kas saistītas ar esošās ATM sistēmas vidēja termiņa jauninājuma sagatavošanu un ar jauno sistēmu. Komisija uzskata, ka šādas darbības izmaksas ir saistītas ar ANSP normālu darbību un, pretēji pašu ATM sistēmu un to sastāvdaļu izveidei, nevar uzskatīt, ka tās tieši radušās, lai sasniegtu kapacitātes mērķus. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt Komisija atzīmē, ka 2. pasākuma izmaksas veido lielu daļu no citām darbības izmaksām, jo īpaši projekta izmaksām, kas saistītas ar esošās ATM sistēmas vidēja termiņa jauninājuma sagatavošanu un ar jauno sistēmu. Komisija uzskata, ka šādas darbības izmaksas ir saistītas ar ANSP normālu darbību un, pretēji pašu ATM sistēmu un to sastāvdaļu izveidei, nevar uzskatīt, ka tās tieši radušās, lai sasniegtu kapacitātes mērķus.

ATM

ANSP

ATM

| (90) | Tāpēc attiecībā uz papildu izmaksām, ko uzskata par nepieciešamām un samērīgām kapacitātes mērķu sasniegšanai, Komisija secina, ka izmaksām, kas jāņem vērā saistībā ar 2. pasākumu, būtu jāaprobežojas ar amortizācijas izmaksām un kapitāla izmaksām, ko radījis skeyes nodrošinātās ATM sistēmas vidēja termiņa jauninājums. |
| --- | --- |

(90)

Tāpēc attiecībā uz papildu izmaksām, ko uzskata par nepieciešamām un samērīgām kapacitātes mērķu sasniegšanai, Komisija secina, ka izmaksām, kas jāņem vērā saistībā ar 2. pasākumu, būtu jāaprobežojas ar amortizācijas izmaksām un kapitāla izmaksām, ko radījis skeyes nodrošinātās ATM sistēmas vidēja termiņa jauninājums.

skeyes

ATM

3. pasākums

3. pasākums

| (91) | Trešais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “3. pasākums”) ir saistīts ar grozījumiem vispārējos nodarbinātības nosacījumos (VNN), kas piemērojami MUAC strādājošajiem ATCO (turpmāk “VNN pakete”) pēc koplīguma noslēgšanas 2019. gadā pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma. 3. pasākums ietver MUAC strādājošo ATCO atalgojuma palielināšanu par 10,75 % apmaiņā pret elastīgāku darba organizāciju. |
| --- | --- |

(91)

Trešais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “3. pasākums”) ir saistīts ar grozījumiem vispārējos nodarbinātības nosacījumos (VNN), kas piemērojami MUAC strādājošajiem ATCO (turpmāk “VNN pakete”) pēc koplīguma noslēgšanas 2019. gadā pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma. 3. pasākums ietver MUAC strādājošo ATCO atalgojuma palielināšanu par 10,75 % apmaiņā pret elastīgāku darba organizāciju.

MUAC

ATCO

MUAC

ATCO

| (92) | Pamatojoties uz pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā iekļauto informāciju, 3. pasākuma ietvaros ieviestie elastīguma noteikumi ietver ikgadējā darba laika palielināšanu jaunpieņemtajiem ATCO darbiniekiem, jaunus noteikumus par maiņu organizēšanu, iespēju slēgt līgumus ar ATCO par papildu darba dienām, elastīgāku ikgadējo darba laiku un atvaļinājuma plānošanu, kā arī iespēju vienoties ar jau strādājošajiem ATCO par iespējamu pensionēšanās vecuma pagarināšanu līdz 60 gadiem. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā iekļauto informāciju, 3. pasākuma ietvaros ieviestie elastīguma noteikumi ietver ikgadējā darba laika palielināšanu jaunpieņemtajiem ATCO darbiniekiem, jaunus noteikumus par maiņu organizēšanu, iespēju slēgt līgumus ar ATCO par papildu darba dienām, elastīgāku ikgadējo darba laiku un atvaļinājuma plānošanu, kā arī iespēju vienoties ar jau strādājošajiem ATCO par iespējamu pensionēšanās vecuma pagarināšanu līdz 60 gadiem.

ATCO

ATCO

ATCO

| (93) | Komisija norāda, ka 3. pasākuma mērķis būtībā ir palielināt ATCO pieejamību un darba grafiku izveides elastīgumu, lai apmierinātu satiksmes pieprasījumu. Beļģija uzsvēra, ka bija paredzēts, ka 3. pasākums pirms Covid pastāvošajos satiksmes apstākļos samazinās gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības kavējumus un tādējādi novērsīs no tiem izrietošās izmaksas gaisa telpas lietotājiem. Beļģija arī precizēja, ka sākotnēji tika lēsts, ka 3. pasākums ļāva MUAC noteikt ATCO papildu maiņas, iegūstot 1 050 papildu maiņas 2019. gadā un 3 150 papildu maiņas 2024. gadā. |
| --- | --- |

(93)

Komisija norāda, ka 3. pasākuma mērķis būtībā ir palielināt ATCO pieejamību un darba grafiku izveides elastīgumu, lai apmierinātu satiksmes pieprasījumu. Beļģija uzsvēra, ka bija paredzēts, ka 3. pasākums pirms Covid pastāvošajos satiksmes apstākļos samazinās gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības kavējumus un tādējādi novērsīs no tiem izrietošās izmaksas gaisa telpas lietotājiem. Beļģija arī precizēja, ka sākotnēji tika lēsts, ka 3. pasākums ļāva MUAC noteikt ATCO papildu maiņas, iegūstot 1 050 papildu maiņas 2019. gadā un 3 150 papildu maiņas 2024. gadā.

ATCO

MUAC

ATCO

| (94) | Savā Komisijai iesniegtajā analīzē PRB secināja, ka 3. pasākums patiešām ļauj MUAC piedāvāt papildu kapacitāti gaisa telpas lietotājiem 2023. un 2024. kalendārajā gadā un tādējādi veicina kapacitātes mērķu sasniegšanu RP3 laikā apstākļos, kuros satiksmes apjoms ir salīdzināms ar tās līmeni pirms pandēmijas. |
| --- | --- |

(94)

Savā Komisijai iesniegtajā analīzē PRB secināja, ka 3. pasākums patiešām ļauj MUAC piedāvāt papildu kapacitāti gaisa telpas lietotājiem 2023. un 2024. kalendārajā gadā un tādējādi veicina kapacitātes mērķu sasniegšanu RP3 laikā apstākļos, kuros satiksmes apjoms ir salīdzināms ar tās līmeni pirms pandēmijas.

PRB

MUAC

RP3

| (95) | 3. pasākuma kopējās izmaksas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā pieauga un sasniedz aptuveni 13,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3. Salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu, 3. pasākuma izmaksas nominālā izteiksmē ir par 7,4 % lielākas 2022. gadam, par 9,0 % lielākas 2023. gadam un par 9,2 % lielākas 2024. gadam. Saskaņā ar informāciju, ko Beļģija sniedza detalizētās pārbaudes laikā, minētie izmaksu pieaugumi ir saistīti ar augstāku inflāciju, nekā gaidīts, kas izraisa MUAC strādājošo ATCO algu indeksāciju. |
| --- | --- |

(95)

3. pasākuma kopējās izmaksas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā pieauga un sasniedz aptuveni 13,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar RP3. Salīdzinot ar darbības uzlabošanas plāna projektu, 3. pasākuma izmaksas nominālā izteiksmē ir par 7,4 % lielākas 2022. gadam, par 9,0 % lielākas 2023. gadam un par 9,2 % lielākas 2024. gadam. Saskaņā ar informāciju, ko Beļģija sniedza detalizētās pārbaudes laikā, minētie izmaksu pieaugumi ir saistīti ar augstāku inflāciju, nekā gaidīts, kas izraisa MUAC strādājošo ATCO algu indeksāciju.

RP3

MUAC

ATCO

| (96) | Beļģija norāda, ka 3. pasākuma apstiprināšanas brīdī tā izmaksas tika lēstas kā līdzvērtīgas papildu ATCO nolīgšanai, lai novērstu ATCO personāla trūkumu, ar ko saskaras MUAC. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots ar skaitļiem vai pierādījumiem par 3. pasākuma kopējo ietekmi uz RP3 izmaksu bāzi. Attiecīgi Komisija nav varējusi pārbaudīt, vai 3. pasākuma izmaksas RP3 laikā būtu līdzvērtīgas izmaksām, kas MUAC būtu radušās, nolīgstot papildu ATCO, lai nodrošinātu tādus pašus kapacitātes ieguvumus. |
| --- | --- |

(96)

Beļģija norāda, ka 3. pasākuma apstiprināšanas brīdī tā izmaksas tika lēstas kā līdzvērtīgas papildu ATCO nolīgšanai, lai novērstu ATCO personāla trūkumu, ar ko saskaras MUAC. Tomēr šis apgalvojums nav pamatots ar skaitļiem vai pierādījumiem par 3. pasākuma kopējo ietekmi uz RP3 izmaksu bāzi. Attiecīgi Komisija nav varējusi pārbaudīt, vai 3. pasākuma izmaksas RP3 laikā būtu līdzvērtīgas izmaksām, kas MUAC būtu radušās, nolīgstot papildu ATCO, lai nodrošinātu tādus pašus kapacitātes ieguvumus.

ATCO

ATCO

MUAC

RP3

RP3

MUAC

ATCO

| (97) | Komisija norāda, ka PRB konstatēja, ka izmaksas, ko Beļģija un Luksemburga uzrādīja 3. pasākuma ietvaros, ir pamatotas un samērīgas ar gaisa telpas lietotāju radītajiem ieguvumiem, tostarp gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (air traffic flow management, ATFM) kavējumu novēršanu un no tās izrietošo negatīvo darbības un finansiālo ietekmi uz gaisa telpas lietotājiem, tostarp pasažieriem, kā arī vidi. |
| --- | --- |

(97)

Komisija norāda, ka PRB konstatēja, ka izmaksas, ko Beļģija un Luksemburga uzrādīja 3. pasākuma ietvaros, ir pamatotas un samērīgas ar gaisa telpas lietotāju radītajiem ieguvumiem, tostarp gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (air traffic flow management, ATFM) kavējumu novēršanu un no tās izrietošo negatīvo darbības un finansiālo ietekmi uz gaisa telpas lietotājiem, tostarp pasažieriem, kā arī vidi.

PRB

air traffic flow management, ATFM

| (98) | Proti, PRB norāda, ka ir pierādījumi tam, ka 3. pasākumā ietvertā VNN pakete ļāva MUAC nodrošināt ievērojami uzlabotu kapacitātes darbību tās pirmajā īstenošanas gadā, proti, 2019. gadā, tādējādi novēršot netiešās izmaksas aptuveni 30 mlj. EUR apmērā gaisa telpas lietotājiem, ko rada ATM kavējumi. PRB arī norāda, ka 2020. gadā un 2021. gadā Covid-19 pandēmijas izraisītā lielā satiksmes lejupslīde radīja ārkārtējus apstākļus, kuros 3. pasākuma ietvaros noteiktie papildu elastīguma noteikumi nebija nepieciešami. Tomēr PRB uzskata, ka MUAC ir adekvāti mazinājis 3. pasākuma ietekmi attiecībā uz 2020. un 2021. gadu, ņemot vērā, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ir norādīts, ka “dažas pārpalikušās maiņas no 2020. gada un 2021. gada pirmā ceturkšņa” tika atliktas, lai izmantotu tās pārējā RP3 laikā bez papildu izmaksām. PRB secina, ka 3. pasākums RP3 laikā tiek kopumā pamatots ar kapacitātes apsvērumiem, jo tas veicina labāku resursu pieejamību un maksimāli palielina kapacitāti, kas ir pieejama augsta satiksmes pieprasījuma laikā. |
| --- | --- |

(98)

Proti, PRB norāda, ka ir pierādījumi tam, ka 3. pasākumā ietvertā VNN pakete ļāva MUAC nodrošināt ievērojami uzlabotu kapacitātes darbību tās pirmajā īstenošanas gadā, proti, 2019. gadā, tādējādi novēršot netiešās izmaksas aptuveni 30 mlj. EUR apmērā gaisa telpas lietotājiem, ko rada ATM kavējumi. PRB arī norāda, ka 2020. gadā un 2021. gadā Covid-19 pandēmijas izraisītā lielā satiksmes lejupslīde radīja ārkārtējus apstākļus, kuros 3. pasākuma ietvaros noteiktie papildu elastīguma noteikumi nebija nepieciešami. Tomēr PRB uzskata, ka MUAC ir adekvāti mazinājis 3. pasākuma ietekmi attiecībā uz 2020. un 2021. gadu, ņemot vērā, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ir norādīts, ka “dažas pārpalikušās maiņas no 2020. gada un 2021. gada pirmā ceturkšņa” tika atliktas, lai izmantotu tās pārējā RP3 laikā bez papildu izmaksām. PRB secina, ka 3. pasākums RP3 laikā tiek kopumā pamatots ar kapacitātes apsvērumiem, jo tas veicina labāku resursu pieejamību un maksimāli palielina kapacitāti, kas ir pieejama augsta satiksmes pieprasījuma laikā.

PRB

MUAC

ATM

PRB

PRB

MUAC

RP3

PRB

RP3

| (99) | Tāpēc Komisija secina, ka 3. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes labvēlīgo operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc Komisija secina, ka 3. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes labvēlīgo operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu.

4. pasākums

4. pasākums

| (100) | Ceturtais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “4. pasākums”) sastāv no uzlabota pēcdarbību analīzes procesa, kas MUAC jāievieš, izmantojot attiecīgus rīkus un “komercizpētes līdzekļus”. Beļģija un Luksemburga norāda, ka 4. pasākuma, kas pārskatītajā darbības uzlabošanas plānā norādīts kā “PABI projekts”, mērķis ir nodrošināt MUAC ikdienas darbību turpmāku optimizēšanu. |
| --- | --- |

(100)

Ceturtais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “4. pasākums”) sastāv no uzlabota pēcdarbību analīzes procesa, kas MUAC jāievieš, izmantojot attiecīgus rīkus un “komercizpētes līdzekļus”. Beļģija un Luksemburga norāda, ka 4. pasākuma, kas pārskatītajā darbības uzlabošanas plānā norādīts kā “PABI projekts”, mērķis ir nodrošināt MUAC ikdienas darbību turpmāku optimizēšanu.

MUAC

PABI

MUAC

| (101) | Pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā, 4. pasākumam būtu jāveicina turpmākā satiksmes pieprasījuma apmierināšana un jānovērš nevajadzīgi darbības ierobežojumi gaisa telpas lietotājiem (dēvēti par “pārmērīgu regulējumu”), kas izraisa ATFM kavējumus. Komisija atzīmē, ka Beļģija norādīja, ka 4. pasākums sāks darboties 2022. gadā, kaut arī Beļģija nepārprotami neapstiprināja šo informāciju detalizētās pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā, 4. pasākumam būtu jāveicina turpmākā satiksmes pieprasījuma apmierināšana un jānovērš nevajadzīgi darbības ierobežojumi gaisa telpas lietotājiem (dēvēti par “pārmērīgu regulējumu”), kas izraisa ATFM kavējumus. Komisija atzīmē, ka Beļģija norādīja, ka 4. pasākums sāks darboties 2022. gadā, kaut arī Beļģija nepārprotami neapstiprināja šo informāciju detalizētās pārbaudes laikā.

ATFM

| (102) | Ņemot vērā PRB veikto novērtējumu, Komisija piekrīt, ka 4. pasākuma ietvaros sniegtās darbības analītikas iespējas palīdz vislabāk izmantot pieejamos resursus, lai maksimāli palielinātu gaisa telpas lietotājiem pieejamo kapacitāti, jo īpaši augsta satiksmes pieprasījuma laikā. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā PRB veikto novērtējumu, Komisija piekrīt, ka 4. pasākuma ietvaros sniegtās darbības analītikas iespējas palīdz vislabāk izmantot pieejamos resursus, lai maksimāli palielinātu gaisa telpas lietotājiem pieejamo kapacitāti, jo īpaši augsta satiksmes pieprasījuma laikā.

PRB

| (103) | 4. pasākuma kopējās izmaksas ir par aptuveni 0,9 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) augstākas nekā RP3 laikā un saglabājas nemainīgas, salīdzinot ar 2021. gadā iesniegto darbības uzlabošanas plāna projektu. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 4. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām. |
| --- | --- |

(103)

4. pasākuma kopējās izmaksas ir par aptuveni 0,9 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) augstākas nekā RP3 laikā un saglabājas nemainīgas, salīdzinot ar 2021. gadā iesniegto darbības uzlabošanas plāna projektu. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 4. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām.

RP3

PRB

| (104) | Tādējādi Komisija secina, ka 4. pasākums ir nepieciešams, lai atbalstītu nepārtrauktu kapacitātes mērķu sasniegšanu, un uzskata, ka 4. pasākuma izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā strukturālos un operatīvos ieguvumus, ko tās nodrošinās. |
| --- | --- |

(104)

Tādējādi Komisija secina, ka 4. pasākums ir nepieciešams, lai atbalstītu nepārtrauktu kapacitātes mērķu sasniegšanu, un uzskata, ka 4. pasākuma izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā strukturālos un operatīvos ieguvumus, ko tās nodrošinās.

5. pasākums

5. pasākums

| (105) | Piektais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “5. pasākums”) attiecas uz jauno ATCO sākotnējo (ab initio) apmācību MUAC Briseles sektorā. Saskaņā ar pārskatīto darbības uzlabošanas projektu 5. pasākumā ietvertie ATCO apmācības pasākumi ir nodoti ārpakalpojumu sniedzējam, proti, ārējai mācību organizācijai, kas atrodas Francijā. |
| --- | --- |

(105)

Piektais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “5. pasākums”) attiecas uz jauno ATCO sākotnējo (ab initio) apmācību MUAC Briseles sektorā. Saskaņā ar pārskatīto darbības uzlabošanas projektu 5. pasākumā ietvertie ATCO apmācības pasākumi ir nodoti ārpakalpojumu sniedzējam, proti, ārējai mācību organizācijai, kas atrodas Francijā.

ATCO

ab initio

MUAC

ATCO

| (106) | Beļģija skaidro, ka MUAC veiktā nepārtrauktā ATCO darbā pieņemšana un ab initio apmācība ir nepieciešama, lai novērstu kapacitātes ierobežojumus RP3 laikā un turpmākajos pārskata periodos. Ņemot vērā Beļģijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka MUAC jāapmāca jauni ATCO, lai saglabātu un uzlabotu ATCO darbinieku skaitu un nodrošinātu, ka ATCO skaits ir atbilstošs, balstoties uz prognozēto satiksmes attīstību nākotnē. |
| --- | --- |

(106)

Beļģija skaidro, ka MUAC veiktā nepārtrauktā ATCO darbā pieņemšana un ab initio apmācība ir nepieciešama, lai novērstu kapacitātes ierobežojumus RP3 laikā un turpmākajos pārskata periodos. Ņemot vērā Beļģijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka MUAC jāapmāca jauni ATCO, lai saglabātu un uzlabotu ATCO darbinieku skaitu un nodrošinātu, ka ATCO skaits ir atbilstošs, balstoties uz prognozēto satiksmes attīstību nākotnē.

MUAC

ATCO

ab initio

RP3

MUAC

ATCO

ATCO

ATCO

| (107) | 5. pasākuma kopējās izmaksas sasniedz aptuveni 14,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) RP3 laikā. Detalizētās pārbaudes laikā Beļģija nodrošināja 5. pasākuma izmaksu sadalījumu trīs kategorijās, proti, ATCO apmācošā personāla izmaksas, simulatora pilotu izmaksas un mācību organizācijas iekasētās izmaksas. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 5. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām. |
| --- | --- |

(107)

5. pasākuma kopējās izmaksas sasniedz aptuveni 14,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) RP3 laikā. Detalizētās pārbaudes laikā Beļģija nodrošināja 5. pasākuma izmaksu sadalījumu trīs kategorijās, proti, ATCO apmācošā personāla izmaksas, simulatora pilotu izmaksas un mācību organizācijas iekasētās izmaksas. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 5. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām.

RP3

ATCO

PRB

| (108) | Tāpēc Komisija secina, ka 5. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(108)

Tāpēc Komisija secina, ka 5. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu.

6. pasākums

6. pasākums

| (109) | Sestais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “6. pasākums”) ietver papildu ATCO nodarbināšanu MUAC Briseles sektorā, lai apmierinātu satiksmes pieprasījumu RP3 laikā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(109)

Sestais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “6. pasākums”) ietver papildu ATCO nodarbināšanu MUAC Briseles sektorā, lai apmierinātu satiksmes pieprasījumu RP3 laikā un turpmākajos gados.

ATCO

MUAC

RP3

| (110) | Saskaņā ar pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ietverto informāciju ir plānots būtiski palielināt šo ATCO skaitu no 106 līdz 119 ATCO salīdzinājumā ar RP3. Beļģija norāda, ka papildu ATCO personāls ļaus palielināt sektora darba laiku un operatīvo elastīgumu. Ņemot vērā Beļģijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka MUAC jāpieņem darbā papildu ATCO, lai atbalstītu kapacitātes mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(110)

Saskaņā ar pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ietverto informāciju ir plānots būtiski palielināt šo ATCO skaitu no 106 līdz 119 ATCO salīdzinājumā ar RP3. Beļģija norāda, ka papildu ATCO personāls ļaus palielināt sektora darba laiku un operatīvo elastīgumu. Ņemot vērā Beļģijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka MUAC jāpieņem darbā papildu ATCO, lai atbalstītu kapacitātes mērķu sasniegšanu.

ATCO

ATCO

RP3

ATCO

MUAC

ATCO

| (111) | 6. pasākuma kopējās izmaksas sasniedz aptuveni 4,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) RP3 laikā. Šīs izmaksas ir saistītas ar atalgojumu papildu ATCO, kuri uzsāk darbu RP3 laikā. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 6. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām. |
| --- | --- |

(111)

6. pasākuma kopējās izmaksas sasniedz aptuveni 4,4 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) RP3 laikā. Šīs izmaksas ir saistītas ar atalgojumu papildu ATCO, kuri uzsāk darbu RP3 laikā. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 6. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām.

RP3

ATCO

RP3

PRB

| (112) | Tāpēc Komisija uzskata, ka 6. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc Komisija uzskata, ka 6. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu.

7. pasākums

7. pasākums

| (113) | Septītais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “7. pasākums”) aptver jaunas darbaspēka plānošanas sistēmas izstrādi, ko veic MUAC ar mērķi atbalstīt jaunu darbības prasību ieviešanu. 7. pasākums ietver jaunas darbaspēka plānošanas sistēmas izstrādi, modernizētu darba grafiku izveides rīku un citus darbaspēka plānošanas rīkus, kas ir nepieciešami jaunu darbības prasību īstenošanai. |
| --- | --- |

(113)

Septītais ar kapacitāti saistītais pasākums (turpmāk “7. pasākums”) aptver jaunas darbaspēka plānošanas sistēmas izstrādi, ko veic MUAC ar mērķi atbalstīt jaunu darbības prasību ieviešanu. 7. pasākums ietver jaunas darbaspēka plānošanas sistēmas izstrādi, modernizētu darba grafiku izveides rīku un citus darbaspēka plānošanas rīkus, kas ir nepieciešami jaunu darbības prasību īstenošanai.

MUAC

| (114) | Ņemot vērā PRB veikto novērtējumu, Komisija piekrīt, ka efektivitātes ieguvumi, kurus nodrošina jaunā darbaspēka plānošanas sistēma, veicinās operacionālo iespēju uzlabošanu un efektīvāku pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā PRB veikto novērtējumu, Komisija piekrīt, ka efektivitātes ieguvumi, kurus nodrošina jaunā darbaspēka plānošanas sistēma, veicinās operacionālo iespēju uzlabošanu un efektīvāku pakalpojumu sniegšanu.

PRB

| (115) | 7. pasākuma kopējās izmaksas sasniedz aptuveni 0,8 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) RP3 laikā. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 7. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām. |
| --- | --- |

(115)

7. pasākuma kopējās izmaksas sasniedz aptuveni 0,8 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē) RP3 laikā. Komisija atzīmē, ka PRB ir izskatījusi 7. pasākuma izmaksas un uzskata tās par pamatotām.

RP3

PRB

| (116) | Tāpēc Komisija uzskata, ka 7. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(116)

Tāpēc Komisija uzskata, ka 7. pasākums ir nepieciešams kapacitātes mērķu sasniegšanai un tā izmaksas ir samērīgas, ņemot vērā šo mērķu izpildes operatīvo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu.

Beļģijas un Luksemburgas piedāvāto ar kapacitāti saistīto pasākumu kopējā ietekme

Beļģijas un Luksemburgas piedāvāto ar kapacitāti saistīto pasākumu kopējā ietekme

| (117) | Komisija ir sīkāk analizējusi Beļģijas un Luksemburgas piedāvātos septiņus ar kapacitāti saistītos pasākumus attiecībā uz to kopējo ietekmi un ar mērķi novērtēt, vai visu šo pasākumu vienlaicīga īstenošana ir nepieciešama, lai sasniegtu vietējos kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus. |
| --- | --- |

(117)

Komisija ir sīkāk analizējusi Beļģijas un Luksemburgas piedāvātos septiņus ar kapacitāti saistītos pasākumus attiecībā uz to kopējo ietekmi un ar mērķi novērtēt, vai visu šo pasākumu vienlaicīga īstenošana ir nepieciešama, lai sasniegtu vietējos kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus.

| (118) | Šajā sakarā Komisija ņem vērā PRB konstatējumus, saskaņā ar kuriem šie septiņi ar kapacitāti saistītie pasākumi, aplūkojot tos kopā, ir piemēroti un pamatoti, ņemot vērā to kopējo paredzamo operatīvo rezultātu un no tā izrietošo kopējo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu. Saskaņā ar PRB analīzi šo pasākumu apvienotā īstenošana ļauj skeyes un MUAC efektīvi pārvaldīt prognozētos satiksmes līmeņus maksimālā satiksmes pieprasījuma laikā, vienlaikus stiprinot pakalpojumu sniegšanas elastīgumu un noturību neparedzētu vai nepastāvīgu apstākļu gadījumā. PRB arī apstiprina, ka šo ar kapacitāti saistīto pasākumu īstenošana kopā nerada kapacitātes pārpalikumu attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, kas tiek sniegti Beļģijas un Luksemburgas gaisa telpā atlikušajos RP3 mēnešos (22). Visbeidzot, PRB norāda, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā piedāvātie pasākumi saistībā ar papildu gaisa satiksmes vadības dispečeru apmācību un nodarbināšanu papildina organizatoriskos un tehniskos pasākumus, kas ļauj uzlabot kapacitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(118)

Šajā sakarā Komisija ņem vērā PRB konstatējumus, saskaņā ar kuriem šie septiņi ar kapacitāti saistītie pasākumi, aplūkojot tos kopā, ir piemēroti un pamatoti, ņemot vērā to kopējo paredzamo operatīvo rezultātu un no tā izrietošo kopējo ietekmi uz kapacitātes nodrošināšanu. Saskaņā ar PRB analīzi šo pasākumu apvienotā īstenošana ļauj skeyes un MUAC efektīvi pārvaldīt prognozētos satiksmes līmeņus maksimālā satiksmes pieprasījuma laikā, vienlaikus stiprinot pakalpojumu sniegšanas elastīgumu un noturību neparedzētu vai nepastāvīgu apstākļu gadījumā. PRB arī apstiprina, ka šo ar kapacitāti saistīto pasākumu īstenošana kopā nerada kapacitātes pārpalikumu attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, kas tiek sniegti Beļģijas un Luksemburgas gaisa telpā atlikušajos RP3 mēnešos (22). Visbeidzot, PRB norāda, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā piedāvātie pasākumi saistībā ar papildu gaisa satiksmes vadības dispečeru apmācību un nodarbināšanu papildina organizatoriskos un tehniskos pasākumus, kas ļauj uzlabot kapacitātes nodrošināšanu.

PRB

PRB

skeyes

MUAC

PRB

RP3

22

PRB

Secinājumi par Beļģijas un Luksemburgas ierosinātajiem pasākumiem, lai attaisnotu novērotās novirzes no Savienības mēroga izmaksu efektivitātes tendencēm

Secinājumi par Beļģijas un Luksemburgas ierosinātajiem pasākumiem, lai attaisnotu novērotās novirzes no Savienības mēroga izmaksu efektivitātes tendencēm

| (119) | Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta i) punktā noteikto kritēriju Komisija, pamatojoties uz 71. un 118. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, secina, ka Beļģijas un Luksemburgas 1. un 2. pasākumam norādītās izmaksas ir daļēji nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus, savukārt attiecībā uz 3. līdz 7. pasākumu norādītās izmaksas ir pilnībā nepieciešamas un samērīgas šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta i) punktā noteikto kritēriju Komisija, pamatojoties uz 71. un 118. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, secina, ka Beļģijas un Luksemburgas 1. un 2. pasākumam norādītās izmaksas ir daļēji nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus, savukārt attiecībā uz 3. līdz 7. pasākumu norādītās izmaksas ir pilnībā nepieciešamas un samērīgas šo mērķu sasniegšanai.

| (120) | Tālāk esošajā tabulā ir redzams ar kapacitāti saistīto pasākumu radītais ieguldījums, lai novērstu atšķirības no Savienības mēroga DUC tendencēm, kas novērotas 70. apsvērumā attiecībā uz attiecīgo gadu, proti, 2024. gadu.







  Beļģijas un Luksemburgas piedāvātie ar kapacitāti saistītie pasākumi | Ieguldījums starpības novēršanā starp Savienības mēroga DUC tendencēm Beļģijas un Luksemburgas tarifikācijas zonā, izteikts 2017. gada EUR cenās, ņemot vērā izmaksas, ko Komisija uzskata par nepieciešamām un samērīgām kapacitātes mērķu sasniegšanai |
| --- | --- | --- |
| 1. pasākums | 7,7 mlj. EUR (23) |
| 2. pasākums | 0,3 mlj. EUR (24) |
| 3. pasākums | 4,4 mlj. EUR |
| 4. pasākums | 0,3 mlj. EUR |
| 5. pasākums | 4,7 mlj. EUR |
| 6. pasākums | 1,5 mlj. EUR |
| 7. pasākums | 0,3 mlj. EUR |
| Kopā | 19,2 mlj. EUR |

(120)

Tālāk esošajā tabulā ir redzams ar kapacitāti saistīto pasākumu radītais ieguldījums, lai novērstu atšķirības no Savienības mēroga DUC tendencēm, kas novērotas 70. apsvērumā attiecībā uz attiecīgo gadu, proti, 2024. gadu.

DUC

Beļģijas un Luksemburgas piedāvātie ar kapacitāti saistītie pasākumi

Beļģijas un Luksemburgas piedāvātie ar kapacitāti saistītie pasākumi

Ieguldījums starpības novēršanā starp Savienības mēroga DUC tendencēm Beļģijas un Luksemburgas tarifikācijas zonā, izteikts 2017. gada EUR cenās, ņemot vērā izmaksas, ko Komisija uzskata par nepieciešamām un samērīgām kapacitātes mērķu sasniegšanai

Ieguldījums starpības novēršanā starp Savienības mēroga DUC

1. pasākums

7,7 mlj. EUR (23)

23

2. pasākums

0,3 mlj. EUR (24)

24

3. pasākums

4,4 mlj. EUR

4. pasākums

0,3 mlj. EUR

5. pasākums

4,7 mlj. EUR

6. pasākums

1,5 mlj. EUR

7. pasākums

0,3 mlj. EUR

Kopā

Kopā

19,2 mlj. EUR

19,2 mlj. EUR

| (121) | Kā norādīts 120. apsvērumā sniegtajā tabulā, ar kapacitāti saistītie pasākumi attaisno 19,2 mlj. EUR pārsniegumu (2017. gada EUR izteiksmē), salīdzinot ar Savienības mēroga DUC tendencēm. Šis pārsniegums ir lielāks nekā aplēstā novirze no RP3 Savienības mēroga DUC tendences, sasniedzot 8,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), bet ir mazāka nekā aplēstā novirze 43,7 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē) no ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendences. Tādējādi Beļģijai un Luksemburgai joprojām ir nepamatota starpība 24,5 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendenci. |
| --- | --- |

(121)

Kā norādīts 120. apsvērumā sniegtajā tabulā, ar kapacitāti saistītie pasākumi attaisno 19,2 mlj. EUR pārsniegumu (2017. gada EUR izteiksmē), salīdzinot ar Savienības mēroga DUC tendencēm. Šis pārsniegums ir lielāks nekā aplēstā novirze no RP3 Savienības mēroga DUC tendences, sasniedzot 8,2 mlj. EUR (2017. gada EUR izteiksmē), bet ir mazāka nekā aplēstā novirze 43,7 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē) no ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendences. Tādējādi Beļģijai un Luksemburgai joprojām ir nepamatota starpība 24,5 mlj. EUR apmērā (2017. gada EUR izteiksmē) salīdzinājumā ar ilgtermiņa Savienības mēroga DUC tendenci.

DUC

RP3

DUC

DUC

DUC

| (122) | Tāpēc Komisija secina, ka Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta ii) punktā noteiktais kritērijs nav izpildīts attiecībā uz Beļģiju un Luksemburgu. |
| --- | --- |

(122)

Tāpēc Komisija secina, ka Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta ii) punktā noteiktais kritērijs nav izpildīts attiecībā uz Beļģiju un Luksemburgu.

| (123) | Turklāt Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā nav piedāvājušas nekādus pārstrukturēšanas pasākumus, kas attaisnotu novirzi no Savienības mēroga DUC tendences vai no Savienības mēroga ilgtermiņa DUC tendences saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta ii) punktā noteikto kritēriju. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā nav piedāvājušas nekādus pārstrukturēšanas pasākumus, kas attaisnotu novirzi no Savienības mēroga DUC tendences vai no Savienības mēroga ilgtermiņa DUC tendences saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta ii) punktā noteikto kritēriju.

DUC

DUC

Secinājums par pārskatīto darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu

Secinājums par pārskatīto darbības uzlabošanas mērķu novērtējumu

| (124) | Ņemot vērā 22. un 123. apsvērumā izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai neatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā 22. un 123. apsvērumā izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonai neatbilst Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem.

KONSTATĒJUMI NO PĀRSKATĪTO DARBĪBAS UZLABOŠANAS MĒRĶU IZSKATĪŠANAS, KAS VEIKTA SASKAŅĀ AR ĪSTENOŠANAS REGULAS (ES) 2019/317 IV PIELIKUMA 2. PUNKTU

KONSTATĒJUMI NO PĀRSKATĪTO DARBĪBAS UZLABOŠANAS MĒRĶU IZSKATĪŠANAS, KAS VEIKTA SASKAŅĀ AR ĪSTENOŠANAS REGULAS (ES) 2019/317 IV PIELIKUMA 2. PUNKTU

Pārskatītie termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi – Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 2.1. punkta c) apakšpunkts

Pārskatītie termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi – Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 2.1. punkta c) apakšpunkts

| (125) | Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 Komisija pauda bažas par Beļģijas darbības uzlabošanas plāna projektā ierosinātajiem termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem. Šie izmaksu efektivitātes mērķi attiecas tikai uz termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem, ko sniedz Briseles lidostā. Minētajā Īstenošanas lēmumā Komisija pauda uzskatu, ka Beļģijai šie mērķi bija jāpamato vai jāsamazina. |
| --- | --- |

(125)

Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 Komisija pauda bažas par Beļģijas darbības uzlabošanas plāna projektā ierosinātajiem termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem. Šie izmaksu efektivitātes mērķi attiecas tikai uz termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem, ko sniedz Briseles lidostā. Minētajā Īstenošanas lēmumā Komisija pauda uzskatu, ka Beļģijai šie mērķi bija jāpamato vai jāsamazina.

| (126) | Komisija norāda, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ir iekļauti uzlaboti termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijai 2022.–2024. kalendārajam gadam, tai skaitā aprēķināto izmaksu samazinājums reālā izteiksmē šiem kalendārajiem gadiem. Komisija norāda, ka termināļa DUC tendence +4,5 % RP3 laikā, joprojām ir lielāka nekā maršruta DUC tendence +1,9 % RP3 laikā, un tā joprojām ir lielāka nekā faktiskā termināļa DUC tendence +0,5 %, kas novērota RP2 laikā. Turklāt Komisija norāda, ka termināļa aeronavigācijas pakalpojumu DUC Briseles lidostā joprojām ir par aptuveni 55 % augstākas nekā tās attiecīgās salīdzināmās lidostu grupas termināļa DUC vidējā vērtība. |
| --- | --- |

(126)

Komisija norāda, ka pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā ir iekļauti uzlaboti termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi Beļģijai 2022.–2024. kalendārajam gadam, tai skaitā aprēķināto izmaksu samazinājums reālā izteiksmē šiem kalendārajiem gadiem. Komisija norāda, ka termināļa DUC tendence +4,5 % RP3 laikā, joprojām ir lielāka nekā maršruta DUC tendence +1,9 % RP3 laikā, un tā joprojām ir lielāka nekā faktiskā termināļa DUC tendence +0,5 %, kas novērota RP2 laikā. Turklāt Komisija norāda, ka termināļa aeronavigācijas pakalpojumu DUC Briseles lidostā joprojām ir par aptuveni 55 % augstākas nekā tās attiecīgās salīdzināmās lidostu grupas termināļa DUC vidējā vērtība.

DUC

RP3

DUC

RP3

DUC

RP2

DUC

DUC

| (127) | Ņemot vērā 125. un 126. apsvērumā izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka Beļģijas ierosinātie pārskatītie termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi joprojām rada bažas. Tāpēc Komisija atkārtoti pauž savu Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 izklāstīto viedokli, ka Beļģijai būtu jāsniedz atbilstošs šo mērķu pamatojums vai jāpārskata šie mērķi, samazinot tos. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā 125. un 126. apsvērumā izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka Beļģijas ierosinātie pārskatītie termināļa izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķi joprojām rada bažas. Tāpēc Komisija atkārtoti pauž savu Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 izklāstīto viedokli, ka Beļģijai būtu jāsniedz atbilstošs šo mērķu pamatojums vai jāpārskata šie mērķi, samazinot tos.

Stimulu shēmas kapacitātes darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanai – Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 2.1. punkta f) apakšpunkts

Stimulu shēmas kapacitātes darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanai – Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 2.1. punkta f) apakšpunkts

| (128) | Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 Komisija secināja, ka Beļģijai un Luksemburgai jāpārskata to stimulu shēmas maršruta un termināļa kapacitātes mērķu sasniegšanai tā, lai maksimālie no minētajām stimulu shēmām izrietošie finansiālie zaudējumi tiktu noteikti tādā līmenī, kam ir būtiska ietekme uz riskam pakļautajiem ieņēmumiem. Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga nav veikušas nekādas izmaiņas šajās stimulu shēmās pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā. |
| --- | --- |

(128)

Īstenošanas lēmumā (ES) 2022/728 Komisija secināja, ka Beļģijai un Luksemburgai jāpārskata to stimulu shēmas maršruta un termināļa kapacitātes mērķu sasniegšanai tā, lai maksimālie no minētajām stimulu shēmām izrietošie finansiālie zaudējumi tiktu noteikti tādā līmenī, kam ir būtiska ietekme uz riskam pakļautajiem ieņēmumiem. Komisija norāda, ka Beļģija un Luksemburga nav veikušas nekādas izmaiņas šajās stimulu shēmās pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā.

| (129) | Tāpēc Komisija secina, ka Beļģijas un Luksemburgas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā izklāstītās stimulu shēmas joprojām rada bažas. Tādējādi Komisija atkārtoti pauž viedokli, ka Beļģijai un Luksemburgai būtu jāpārskata savas stimulu shēmas, lai sasniegtu maršruta un termināļa kapacitātes mērķus, lai no šīm stimulu shēmām izrietošie maksimālie finansiālie trūkumi tiktu noteikti tādā līmenī, kas būtiski ietekmē riskam pakļautos ieņēmumus, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 11. panta 3. punkta a) apakšpunktā. Komisija uzskata, ka pārskatītā stimulu shēma radītu maksimālu finansiālu neizdevīgumu, kas ir vienāds ar vai lielāks par 1 % no aprēķinātajām izmaksām. |
| --- | --- |

(129)

Tāpēc Komisija secina, ka Beļģijas un Luksemburgas pārskatītajā darbības uzlabošanas plāna projektā izklāstītās stimulu shēmas joprojām rada bažas. Tādējādi Komisija atkārtoti pauž viedokli, ka Beļģijai un Luksemburgai būtu jāpārskata savas stimulu shēmas, lai sasniegtu maršruta un termināļa kapacitātes mērķus, lai no šīm stimulu shēmām izrietošie maksimālie finansiālie trūkumi tiktu noteikti tādā līmenī, kas būtiski ietekmē riskam pakļautos ieņēmumus, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 11. panta 3. punkta a) apakšpunktā. Komisija uzskata, ka pārskatītā stimulu shēma radītu maksimālu finansiālu neizdevīgumu, kas ir vienāds ar vai lielāks par 1 % no aprēķinātajām izmaksām.

SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (130) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Beļģijai un Luksemburgai būtu jāveic korektīvi pasākumi Regulas (ES) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta c) apakšpunkta trešās daļas nozīmē. Šiem korektīvajiem pasākumiem būtu jāļauj Beļģijai un Luksemburgai panākt atbilstību RP3 Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem, kas, pamatojoties uz šajā lēmumā izklāstīto Komisijas novērtējumu, atbilst aprēķināto izmaksu samazinājumam Beļģijas un Luksemburgas maršruta tarifikācijas zonai par 24,5 mlj. EUR, kas izteikts reālā izteiksmē 2017. gada cenās. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Beļģijai un Luksemburgai būtu jāveic korektīvi pasākumi Regulas (ES) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta c) apakšpunkta trešās daļas nozīmē. Šiem korektīvajiem pasākumiem būtu jāļauj Beļģijai un Luksemburgai panākt atbilstību RP3 Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem, kas, pamatojoties uz šajā lēmumā izklāstīto Komisijas novērtējumu, atbilst aprēķināto izmaksu samazinājumam Beļģijas un Luksemburgas maršruta tarifikācijas zonai par 24,5 mlj. EUR, kas izteikts reālā izteiksmē 2017. gada cenās.

RP3

| (131) | Komisija norāda, ka Beļģija plāno veikt skeyes un MUAC darbības atbilstības pārbaudi, kurā tā ir uzaicinājusi Komisijas dienestus piedalīties kā novērotājus. Komisija saprot, ka atbilstības pārbaude palīdzēs Beļģijai sagatavot galīgā darbības uzlabošanas plāna projektu, kurā būtu jāņem vērā korektīvie pasākumi. Ja šajā atbilstības pārbaudē tiks gūti jauni pierādījumi, Komisija plāno ņemt vērā šos jaunos pierādījumus. |
| --- | --- |

(131)

Komisija norāda, ka Beļģija plāno veikt skeyes un MUAC darbības atbilstības pārbaudi, kurā tā ir uzaicinājusi Komisijas dienestus piedalīties kā novērotājus. Komisija saprot, ka atbilstības pārbaude palīdzēs Beļģijai sagatavot galīgā darbības uzlabošanas plāna projektu, kurā būtu jāņem vērā korektīvie pasākumi. Ja šajā atbilstības pārbaudē tiks gūti jauni pierādījumi, Komisija plāno ņemt vērā šos jaunos pierādījumus.

skeyes

MUAC

| (132) | Daži korektīvie pasākumi, kas Beļģijai un Luksemburgai jāveic saskaņā ar šo lēmumu, to būtības dēļ varētu neradīt pilna apmēra ietekmi RP3 laikā. Tomēr Beļģijai un Luksemburgai tie joprojām būtu jāsāk īstenot RP3 laikā, pamatojoties uz saistošām saistībām, kas jāiekļauj šo valstu galīgajos darbības uzlabošanas plānu projektos, pat ja šie pasākumi radīs izmaksu efektivitātes uzlabojumus nākamajā pārskata periodā. |
| --- | --- |

(132)

Daži korektīvie pasākumi, kas Beļģijai un Luksemburgai jāveic saskaņā ar šo lēmumu, to būtības dēļ varētu neradīt pilna apmēra ietekmi RP3 laikā. Tomēr Beļģijai un Luksemburgai tie joprojām būtu jāsāk īstenot RP3 laikā, pamatojoties uz saistošām saistībām, kas jāiekļauj šo valstu galīgajos darbības uzlabošanas plānu projektos, pat ja šie pasākumi radīs izmaksu efektivitātes uzlabojumus nākamajā pārskata periodā.

RP3

RP3

| (133) | Korektīvie pasākumi būtu jāievieš kā daļa no galīgajiem darbības uzlabošanas plānu projektiem, kas jāiesniedz Komisijai trīs mēnešu laikā no šā lēmuma pieņemšanas dienas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 15. panta 6. punktu. Šie galīgie darbības uzlabošanas plānu projekti Beļģijai un Luksemburgai būtu jāpieņem atsevišķi valsts līmenī, ņemot vērā to, ka darbības uzlabošanas mērķu noteikšanas darbības FABEC līmenī ir pārtrauktas, jo Francija, Vācija un Nīderlande ir atteikušās no pārskatītā FABEC darbības uzlabošanas plāna projekta, kā paskaidrots 6. apsvērumā. |
| --- | --- |

(133)

Korektīvie pasākumi būtu jāievieš kā daļa no galīgajiem darbības uzlabošanas plānu projektiem, kas jāiesniedz Komisijai trīs mēnešu laikā no šā lēmuma pieņemšanas dienas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 15. panta 6. punktu. Šie galīgie darbības uzlabošanas plānu projekti Beļģijai un Luksemburgai būtu jāpieņem atsevišķi valsts līmenī, ņemot vērā to, ka darbības uzlabošanas mērķu noteikšanas darbības FABEC līmenī ir pārtrauktas, jo Francija, Vācija un Nīderlande ir atteikušās no pārskatītā FABEC darbības uzlabošanas plāna projekta, kā paskaidrots 6. apsvērumā.

FABEC

FABEC

| (134) | Ņemot vērā šajā lēmumā izklāstītos konstatējumus, Beļģijai un Luksemburgai jo īpaši būtu pienācīgi jārisina šādi jautājumi:






  a) | 46. un 47. apsvērumā minēto tiesību aktu, kas reglamentē satiksmes riska dalīšanu, izmaksu riska dalīšanu un stimulu shēmas, kas attiecas uz MUAC, nepareiza piemērošana; |
| --- | --- | --- |

(134)

Ņemot vērā šajā lēmumā izklāstītos konstatējumus, Beļģijai un Luksemburgai jo īpaši būtu pienācīgi jārisina šādi jautājumi:

a)

46. un 47. apsvērumā minēto tiesību aktu, kas reglamentē satiksmes riska dalīšanu, izmaksu riska dalīšanu un stimulu shēmas, kas attiecas uz MUAC, nepareiza piemērošana;

MUAC

| b) | VUI pieprasītā pārbaude, vai izmaksas, kas iekasētas RP2 laikā par atceltiem un aizkavētiem ieguldījumiem pamatlīdzekļos, netiek iekasētas divreiz no gaisa telpas lietotājiem, ja šie ieguldījumi tiek realizēti vēlāk, kā minēts 48. un 49. apsvērumā; |
| --- | --- |

b)

VUI pieprasītā pārbaude, vai izmaksas, kas iekasētas RP2 laikā par atceltiem un aizkavētiem ieguldījumiem pamatlīdzekļos, netiek iekasētas divreiz no gaisa telpas lietotājiem, ja šie ieguldījumi tiek realizēti vēlāk, kā minēts 48. un 49. apsvērumā;

RP2

| c) | nepareiza finansēšanas kārtība attiecībā uz izmaksām, kas radušās par pārrobežu teritorijās sniegtajiem pakalpojumiem, kā minēts 56. un 62. apsvērumā; |
| --- | --- |

c)

nepareiza finansēšanas kārtība attiecībā uz izmaksām, kas radušās par pārrobežu teritorijās sniegtajiem pakalpojumiem, kā minēts 56. un 62. apsvērumā;

| d) | 63. un 67. apsvērumā minētais maršruta un termināļa aeronavigācijas pakalpojumu pieejas izmaksu sadalījums attiecībā uz uzņēmumu skeyes; |
| --- | --- |

d)

63. un 67. apsvērumā minētais maršruta un termināļa aeronavigācijas pakalpojumu pieejas izmaksu sadalījums attiecībā uz uzņēmumu skeyes;

skeyes

| e) | 125., 126. un 127. apsvērumā minētajiem Beļģijas pārmērīgajiem termināļa izmaksu efektivitātes mērķiem nav atbilstošu pamatojumu; |
| --- | --- |

e)

125., 126. un 127. apsvērumā minētajiem Beļģijas pārmērīgajiem termināļa izmaksu efektivitātes mērķiem nav atbilstošu pamatojumu;

| f) | nepareizs maksimālo finansiālo trūkumu līmenis Beļģijas un Luksemburgas stimulu shēmās, kas atbalsta maršruta un termināļa kapacitātes mērķu sasniegšanu, kā minēts 128. un 129. apsvērumā. |
| --- | --- |

f)

nepareizs maksimālo finansiālo trūkumu līmenis Beļģijas un Luksemburgas stimulu shēmās, kas atbalsta maršruta un termināļa kapacitātes mērķu sasniegšanu, kā minēts 128. un 129. apsvērumā.

| (135) | Vienotās gaisa telpas komiteja nav sniegusi atzinumu. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs iesniedza īstenošanas akta projektu turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(135)

Vienotās gaisa telpas komiteja nav sniegusi atzinumu. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs iesniedza īstenošanas akta projektu turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Beļģija un Luksemburga nosaka un paziņo Komisijai korektīvos pasākumus, kas paredzēti, lai panāktu valsts izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu atbilstību Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem trešajā pārskata periodā trīs mēnešu laikā no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

2.   Beļģija un Luksemburga sāk piemērot šos korektīvos pasākumus RP3 laikā attiecībā uz uzņēmumu skeyes un Māstrihtas augšējās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības centru (MUAC). Šo pasākumu rezultātā aprēķinātās izmaksas Beļģijas–Luksemburgas maršruta tarifikācijas zonai tiek samazinātas par summu, kas nodrošina valsts izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu atbilstību Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem. Šo summu precīzāk aprēķinās Beļģija un Luksemburga, pamatojoties uz atbilstības pārbaudes rezultātiem, kas minēti šā lēmuma 131. apsvērumā un ko Komisija pārskatīs sava novērtējuma ietvaros saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 15. panta 7. punktu, ņemot vērā no minētās atbilstības pārbaudes izrietošos pierādījumus. Korektīvo pasākumu rezultātā tiek samazinātas gan uzņēmuma skeyes, gan MUAC darbības izmaksas.

3.   Nosakot korektīvos pasākumus, Beļģija un Luksemburga var ņemt vērā arī ierosinātos papildu pasākumus, kas izklāstīti pielikumā.

4.   Beļģija un Luksemburga savos darbības uzlabošanas plānos iekļauj informāciju, kas pierāda, ka uzņēmums skeyes un MUAC efektīvi īstenos korektīvos pasākumus.

2. pants

Lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei un Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2023. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Adina-Ioana VĂLEAN

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 56, 25.2.2019., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1627 (2020. gada 3. novembris) par ārkārtas pasākumiem Covid-19 pandēmijas dēļ Eiropas vienotās gaisa telpas darbības uzlabošanas sistēmas un tarifikācijas sistēmas trešajam pārskata periodam (2020.–2024. gads) (OV L 366, 4.11.2020., 7. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/891 (2021. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka pārskatītus Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus gaisa satiksmes pārvaldības tīklam trešajam pārskata periodam (2020.–2024. gads) un atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/903 (OV L 195, 3.6.2021., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/728 (2022. gada 13. aprīlis) par dažu darbības uzlabošanas mērķu, kas iekļauti valsts un funkcionālo gaisa telpas bloku darbības uzlabošanas plānu projektos, kurus iesniegušas Beļģija, Vācija, Grieķija, Francija, Kipra, Latvija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Rumānija un Zviedrija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, neatbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem trešajam pārskata periodam un ieteikumu noteikšanu šo mērķu pārskatīšanai (OV L 135, 12.5.2022., 4. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/780 (2022. gada 13. aprīlis) par dažu darbības uzlabošanas mērķu, kas iekļauti funkcionālā gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas plāna projektā, kuru Šveice iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, neatbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem trešajam pārskata periodam, un ar ko nosaka ieteikumus šo mērķu pārskatīšanai (OV L 139, 18.5.2022., 218. lpp.).

6

(7)  Komisijas Lēmums (ES) 2022/2255 (2022. gada 24. oktobris) par sīkākas pārbaudes sākšanu attiecībā uz dažiem darbības uzlabošanas mērķrādītājiem, kas iekļauti trešā pārskata perioda darbības uzlabošanas plāna pārskatītajā projektā, kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004 funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī iesniegusi Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande (OV L 297, 17.11.2022., 71. lpp.).

7

(8)  Komisijas Lēmums (ES) 2023/176 (2022. gada 14. decembris) par darbības uzlabošanas mērķu, kas iekļauti darbības uzlabošanas plāna projektā, kuru Francija iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem trešajam pārskata periodam (OV L 25, 27.1.2023., 70. lpp.).

8

(9)  Komisijas Lēmums (ES) 2023/177 (2022. gada 14. decembris) par darbības uzlabošanas mērķu, kas iekļauti darbības uzlabošanas plāna projektā, kuru Vācija iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem trešajam pārskata periodam (OV L 25, 27.1.2023., 79. lpp.).

9

(10)  Komisijas Lēmums (ES) 2023/179 (2022. gada 14. decembris) par darbības uzlabošanas mērķu, kas iekļauti darbības uzlabošanas plāna projektā, kuru Nīderlande iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 549/2004, atbilstību Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem trešajam pārskata periodam (OV L 25, 27.1.2023., 95. lpp.).

10

(11)  Kombinētais gada izaugsmes temps (CAGR).

11

CAGR

(12)  Kombinētais gada izaugsmes temps (CAGR).

12

CAGR

(13)  Izmaksas, kas Beļģijai un Luksemburgai radušās saistībā ar Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas (Eurocontrol) 1960. gada 13. decembra Starptautisko konvenciju par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā (ar jaunākajiem grozījumiem), ir iekļautas VUI izmaksās.

13

Eurocontrol

(14)  
  Air Traffic Control the Netherlands (LVNL).

14

Air Traffic Control the Netherlands

LVNL

(15)  Kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/891 6. pantā.

15

(16)  Skeyes un LVNL vienības izmaksās nav iekļautas pakalpojumu vienības, kas attiecināmas uz MUAC tā attiecīgajās tarifikācijas zonās. skeyes un LVNL vienības izmaksas sedz visus maršruta aeronavigācijas pakalpojumus, tai skaitā meteoroloģiskos pakalpojumus (MET), kurus Nīderlandē sniedz pakalpojumu sniedzējs MET, kas neietilpst LVNL.

16

MUAC

skeyes

LVNL

MET

MET

LVNL

(17)  Karaļa 2017. gada 23. aprīļa dekrēts.

17

(18)  Līgums par gaisa satiksmes pakalpojumu un iekārtu nodrošināšanu un ekspluatāciju, ko veic Eurocontrol Māstrihtas apgabala kontroles centrā, kas parakstīts 1986. gada 25. novembrī.

18

Eurocontrol

(19)  MUAC darbības ir sadalītas trīs sektoru grupās, proti, šādās – “Briseles sektora grupa”, “
  DECO sektora grupa” un “Hannoveres sektora grupa”.

19

DECO

(20)  Aprēķinātas, pamatojoties uz bāzes vērtību 2014. gadam.

20

(21)  22. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.).

21

(22)  Pamatojoties uz pieņēmumiem par satiksmi, kas ietverti Eurocontrol statistikas rīka STATFOR 2021. gada oktobra bāzes satiksmes prognozē.

22

Eurocontrol

STATFOR

(23)  Summa, kas atspoguļo 1. pasākuma izmaksu daļu, ko Komisija atzina par nepieciešamu un samērīgu, lai sasniegtu vietējos kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus saskaņā ar 82. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem.

23

(24)  Summa, kas atspoguļo 2. pasākuma izmaksu daļu, ko Komisija atzina par nepieciešamu un samērīgu, lai sasniegtu vietējos kapacitātes darbības uzlabošanas mērķus saskaņā ar 90. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem.

24

---

PIELIKUMS

IEROSINĀTIE PAPILDU PASĀKUMI

Beļģija un Luksemburga var veikt tālāk aprakstītos pasākumus, lai novērstu Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķu neatbilstību Savienības mēroga izmaksu efektivitātes darbības uzlabošanas mērķiem:

| 1) | grozīt Beļģijā piemēroto DISPO funkcionālās pieejamības režīmu, lai samazinātu tā ietekmi uz Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu bāzi; |
| --- | --- |

1)

grozīt Beļģijā piemēroto DISPO funkcionālās pieejamības režīmu, lai samazinātu tā ietekmi uz Beļģijas–Luksemburgas tarifikācijas zonas izmaksu bāzi;

| 2) | atteikties no uzņēmuma skeyes pašu kapitāla atdeves, ko plānots iekasēt kā daļu no kapitāla cenas; |
| --- | --- |

2)

atteikties no uzņēmuma skeyes pašu kapitāla atdeves, ko plānots iekasēt kā daļu no kapitāla cenas;

| 3) | veicot ārkārtas izmaksu samazināšanu, atmaksāt gaisa telpas izmantotājiem jebkuru pārpalikumu no 2022. gada, kas izriet no satiksmes riska dalīšanas mehānisma vai no starpības starp aprēķinātajām un faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

3)

veicot ārkārtas izmaksu samazināšanu, atmaksāt gaisa telpas izmantotājiem jebkuru pārpalikumu no 2022. gada, kas izriet no satiksmes riska dalīšanas mehānisma vai no starpības starp aprēķinātajām un faktiskajām izmaksām.

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/139 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/139

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1337

(2023. gada 22. jūnijs),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2021/641 par ārkārtas pasākumiem saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 4335)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 259. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Augsti patogēniskā putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu infekcijas slimība, kas var būtiski ietekmēt mājputnu audzēšanas saimniecību rentabilitāti un traucēt tirdzniecību Savienībā un eksportu uz trešām valstīm. Augsti patogēniskās putnu gripas vīrusi var inficēt migrējošos putnus, kuri pēc tam šos vīrusus rudens un pavasara migrācijas laikā var izplatīt lielos attālumos. Tāpēc augsti patogēniskās putnu gripas vīrusu klātbūtne savvaļas putnu vidū rada pastāvīgus draudus, ka šie vīrusi varētu tikt tieši un netieši ievazāti objektos, kuros tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus. Augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var pārsviesties uz citiem objektiem, kuros tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus. |
| --- | --- |

(1)

Augsti patogēniskā putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu infekcijas slimība, kas var būtiski ietekmēt mājputnu audzēšanas saimniecību rentabilitāti un traucēt tirdzniecību Savienībā un eksportu uz trešām valstīm. Augsti patogēniskās putnu gripas vīrusi var inficēt migrējošos putnus, kuri pēc tam šos vīrusus rudens un pavasara migrācijas laikā var izplatīt lielos attālumos. Tāpēc augsti patogēniskās putnu gripas vīrusu klātbūtne savvaļas putnu vidū rada pastāvīgus draudus, ka šie vīrusi varētu tikt tieši un netieši ievazāti objektos, kuros tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus. Augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var pārsviesties uz citiem objektiem, kuros tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus.

| (2) | Regula (ES) 2016/429 izveido jaunu tiesisko regulējumu tādu slimību profilaksei un kontrolei, kuras var tikt pārnestas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem. Augsti patogēniskā putnu gripa atbilst minētās regulas sarakstā norādītās slimības definīcijai, un uz to attiecas minētajā regulā izklāstītie slimību profilakses un kontroles noteikumi. Turklāt attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli, arī par augsti patogēniskās putnu gripas kontroles pasākumiem, Regula (ES) 2016/429 ir papildināta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 (2). |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) 2016/429 izveido jaunu tiesisko regulējumu tādu slimību profilaksei un kontrolei, kuras var tikt pārnestas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem. Augsti patogēniskā putnu gripa atbilst minētās regulas sarakstā norādītās slimības definīcijai, un uz to attiecas minētajā regulā izklāstītie slimību profilakses un kontroles noteikumi. Turklāt attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli, arī par augsti patogēniskās putnu gripas kontroles pasākumiem, Regula (ES) 2016/429 ir papildināta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 (2).

| (3) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 (3) tika pieņemts saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429, un tajā izklāstīti Savienības līmeņa ārkārtas pasākumi, kas saistīti ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 (3) tika pieņemts saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429, un tajā izklāstīti Savienības līmeņa ārkārtas pasākumi, kas saistīti ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem.

| (4) | Konkrētāk, Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 nosaka, ka aizsardzības zonās, uzraudzības zonās un vēl citās ierobežojumu zonās, ko dalībvalstis saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 izveido pēc tam, kad ir konstatēti augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, ir jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas, uzraudzības zonas un vēl citas ierobežojumu zonas norādīti minētā īstenošanas lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 nosaka, ka aizsardzības zonās, uzraudzības zonās un vēl citās ierobežojumu zonās, ko dalībvalstis saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 izveido pēc tam, kad ir konstatēti augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, ir jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas, uzraudzības zonas un vēl citas ierobežojumu zonas norādīti minētā īstenošanas lēmuma pielikumā.

| (5) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2023/1175 (4) pēc tam, kad mājputnu vai nebrīvē turētu putnu populācijā Francijā tika konstatēti augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, un tas bija jāatspoguļo minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2023/1175 (4) pēc tam, kad mājputnu vai nebrīvē turētu putnu populācijā Francijā tika konstatēti augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi, un tas bija jāatspoguļo minētajā pielikumā.

| (6) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1175 pieņemšanas dienas Francija ir paziņojusi Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu objektā, kurā tur nebrīvē turētus putnus un kurš atrodas Oksitānijas administratīvajā reģionā. |
| --- | --- |

(6)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1175 pieņemšanas dienas Francija ir paziņojusi Komisijai par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu objektā, kurā tur nebrīvē turētus putnus un kurš atrodas Oksitānijas administratīvajā reģionā.

| (7) | Francijas kompetentā iestāde ir veikusi nepieciešamos slimības kontroles pasākumus, kas prasīti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687, tostarp ap apgabalu, kurā konstatēts šis uzliesmojums, ir izveidojusi aizsardzības un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(7)

Francijas kompetentā iestāde ir veikusi nepieciešamos slimības kontroles pasākumus, kas prasīti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687, tostarp ap apgabalu, kurā konstatēts šis uzliesmojums, ir izveidojusi aizsardzības un uzraudzības zonas.

| (8) | Komisija sadarbībā ar Franciju ir pārbaudījusi slimības kontroles pasākumus, ko minētā dalībvalsts veikusi, un atzīst, ka minētās dalībvalsts kompetentās iestādes izveidoto aizsardzības un uzraudzības zonu robežas Francijā atrodas pietiekami tālu no objekta, kurā apstiprināts augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojums. |
| --- | --- |

(8)

Komisija sadarbībā ar Franciju ir pārbaudījusi slimības kontroles pasākumus, ko minētā dalībvalsts veikusi, un atzīst, ka minētās dalībvalsts kompetentās iestādes izveidoto aizsardzības un uzraudzības zonu robežas Francijā atrodas pietiekami tālu no objekta, kurā apstiprināts augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojums.

| (9) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, sadarbībā ar Franciju nepieciešams steidzami Savienības līmenī aprakstīt jaunās aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, ko minētā dalībvalsts izveidojusi saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, sadarbībā ar Franciju nepieciešams steidzami Savienības līmenī aprakstīt jaunās aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, ko minētā dalībvalsts izveidojusi saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687.

| (10) | Tāpēc apgabali, kuri kā aizsardzības un uzraudzības zona Francijā norādīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikumā, būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc apgabali, kuri kā aizsardzības un uzraudzības zona Francijā norādīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikumā, būtu jāgroza.

| (11) | Konkrētāk, lai atjauninātu reģionalizāciju Savienības līmenī nolūkā ņemt vērā Francijas saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 pienācīgi izveidotās aizsardzības un uzraudzības zonas, Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikums būtu jāgroza un būtu jānorāda tajās piemērojamo ierobežojumu ilgums. |
| --- | --- |

(11)

Konkrētāk, lai atjauninātu reģionalizāciju Savienības līmenī nolūkā ņemt vērā Francijas saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687 pienācīgi izveidotās aizsardzības un uzraudzības zonas, Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikums būtu jāgroza un būtu jānorāda tajās piemērojamo ierobežojumu ilgums.

| (12) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Ņemot vērā vajadzību Savienībā steidzami pārvarēt epidemioloģisko situāciju, ko izraisījusi augsti patogēniskās putnu gripas izplatīšanās, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo lēmumu izdarāmi Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/641, stātos spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā vajadzību Savienībā steidzami pārvarēt epidemioloģisko situāciju, ko izraisījusi augsti patogēniskās putnu gripas izplatīšanās, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo lēmumu izdarāmi Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/641, stātos spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/641 pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2023. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 64. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/641 (2021. gada 16. aprīlis) par ārkārtas pasākumiem saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs (OV L 134, 20.4.2021., 166. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1175 (2023. gada 12. jūnijs), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2021/641 par ārkārtas pasākumiem saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs (OV L 155, 16.6.2023., 36. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

A daļa

Aizsardzības zonas attiecīgajās dalībvalstīs*, kā minēts 1. un 2. pantā:

Dalībvalsts: Francija

| Uzliesmojuma ADIS numurs | Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- | --- |
| Department: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 5.7.2023. |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 22.6.2023. |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 22.6.2023. |

Uzliesmojuma ADIS numurs

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantu ir piemērojami pasākumi

Department: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

5.7.2023.

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

22.6.2023.

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

22.6.2023.

B daļa

Uzraudzības zonas attiecīgajās dalībvalstīs*, kā minēts 1. un 3. pantā:

Dalībvalsts: Vācija

| Uzliesmojuma ADIS numurs | Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- | --- |
| BAYERN |
| DE-HPAI (P)-2023-00026 | Landkreis Regensburg

  Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der
  Gemeinden:

  Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

  Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

  Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

  Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

  Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

  Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn | 29.6.2023. |
| Landkreis Regensburg

  Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg | 21.6.2023.–29.6.2023. |
| Landkreis Schwandorf


  Stadt Nittenau


  Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

  Stadt Burglengenfeld


  Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

  Stadt Teublitz


  Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz | 29.6.2023. |
| Landkreis Schwandorf

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

  Betroffen sind:


  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteile: Waldgebiete | 21.6.2023.–29.6.2023. |
| Stadt Regensburg

  Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.
  Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen. | 29.6.2023. |

Uzliesmojuma ADIS numurs

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi

BAYERN

DE-HPAI (P)-2023-00026

Landkreis Regensburg

Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der

Gemeinden:

Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn

29.6.2023.

Landkreis Regensburg

Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg

21.6.2023.–29.6.2023.

Landkreis Schwandorf

Stadt Nittenau

Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

Stadt Burglengenfeld

Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

Stadt Teublitz

Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz

29.6.2023.

Landkreis Schwandorf

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

Betroffen sind:

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteile: Waldgebiete

21.6.2023.–29.6.2023.

Stadt Regensburg

Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.

Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen.

29.6.2023.

Dalībvalsts: Francija

| Uzliesmojuma ADIS numurs | Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- | --- |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et «Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route"
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  ARROUEDE
  AUSSOS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BAZUGUES
  BELLEGARDE
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BETCAVE-AGUIN
  BEZOLLES
  BEZUES-BAJON
  BIRAN
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CABAS-LOUMASSES
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CLERMONT-POUYGUILLES
  COURRENSAN
  CUELAS
  DUFFORT
  DURBAN
  ESTIPOUY
  GALIAX
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  GOUX
  IDRAC-RESPAILLES
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  L'ISLE-DE-NOE
  LABEJAN
  LADEVEZE-VILLE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAGUERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAVERAET
  LE BROUILH-MONBERT
  LOUBERSAN
  LOUSLITGES
  MANAS-BASTANOUS
  MANENT-MONTANE
  MARAMBAT
  MARCIAC
  MASCARAS
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONFERRAN-PLAVES
  MONGUILHEM
  MONLAUR-BERNET
  MONLEZUN
  MONT-D'ASTARAC
  MONT-DE-MARRAST
  MONTIES
  MOUCHES
  MOUREDE
  NOULENS
  ORNEZAN
  PANASSAC
  PLAISANCE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  PROJAN
  RAMOUZENS
  RICOURT
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SADEILLAN
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MEDARD
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINTE-DODE
  SAMARAN
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SERE
  TACHOIRES
  TIESTE-URAGNOUX
  TUDELLE | 21.7.2023. |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 6.7.2023.–21.7.2023. |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Amou
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Banos
  Bas-Mauco
  Betbezer-d'Armagnac
  Beyries
  Bonnegarde
  Bougue
  Brassempouy
  Castaignos-Souslens
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Coudures
  Créon-d'Armagnac
  Dumes
  Escalans
  Estigarde
  Eyres-Moncube
  Le Frêche
  Gabarret
  Gaujacq
  Hagetmau
  Haut-Mauco
  Herré
  Horsarrieu
  Laglorieuse
  Lamothe
  Lauret
  Mant
  Marpaps
  Mazerolles
  Monget
  Monségur
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Mouscardès
  Nassiet
  Ossages
  Parleboscq
  Perquie
  Pomarez
  Pujo-le-Plan
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Sever (Ouest D933.S)
  Sarraziet
  Serres-Gaston
  Tilh
  Villeneuve-de-Marsan | 8.7.2023. |
| Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 23.6.2023.–8.7.2023. |
| Department: Lot-et-Garonne (47) |
| FR-HPAI(P)-2023-00104 | SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023. |
| Department: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| FR-HPAI(P)-2023-00135 | BAIGTS-DE-BEARN
  BALANSUN
  BERENX
  BIRON
  CASTETIS
  LAA-MONDRANS
  LACADEE
  LANNEPLAA
  MESPLEDE
  "ORTHEZ
  Au sud de la route de Dax (D947)
  et au sud de la route de Bonnut (D56)"
  PUYOO
  RAMOUS
  "SAINT-BOES
  A l’ouest de la route de Dax (D947)"
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SALLES-MONGISCARD
  SARPOURENX
  SAULT-DE-NAVAILLES | 23.6.2023. |
| BONNUT
  "ORTHEZ
  Au nord de la route de Dax (D947)
  et au nord de la route de Bonnut (D56)"
  "SAINT-BOES
  A l’est de la route de Dax (D947)"
  SALLESPISSE | 15.6.2023.–23.6.2023. |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARNE
  AURIEBAT
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GAUSSAN
  GUIZERIX
  HACHAN
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LARAN
  LARROQUE
  LASSALES
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONLONG
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SAUVETERRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIEUZOS | 1.7.2023. |
| ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 23.6.2023.–
  1.7.2023. |

Uzliesmojuma ADIS numurs

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et «Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

ARROUEDE

AUSSOS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BASSOUES

BAZIAN

BAZUGUES

BELLEGARDE

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BETCAVE-AGUIN

BEZOLLES

BEZUES-BAJON

BIRAN

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CABAS-LOUMASSES

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUX-D'ANGLES

CAZENEUVE

CHELAN

CLERMONT-POUYGUILLES

COURRENSAN

CUELAS

DUFFORT

DURBAN

ESTIPOUY

GALIAX

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

GOUX

IDRAC-RESPAILLES

JU-BELLOC

JUSTIAN

L'ISLE-DE-NOE

LABEJAN

LADEVEZE-VILLE

LAGRAULET-DU-GERS

LALANNE-ARQUE

LAMAGUERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAVERAET

LE BROUILH-MONBERT

LOUBERSAN

LOUSLITGES

MANAS-BASTANOUS

MANENT-MONTANE

MARAMBAT

MARCIAC

MASCARAS

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONCORNEIL-GRAZAN

MONFERRAN-PLAVES

MONGUILHEM

MONLAUR-BERNET

MONLEZUN

MONT-D'ASTARAC

MONT-DE-MARRAST

MONTIES

MOUCHES

MOUREDE

NOULENS

ORNEZAN

PANASSAC

PLAISANCE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PRECHAC-SUR-ADOUR

PROJAN

RAMOUZENS

RICOURT

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SADEILLAN

SAINT-CHRISTAUD

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MEDARD

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINTE-DODE

SAMARAN

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SERE

TACHOIRES

TIESTE-URAGNOUX

TUDELLE

21.7.2023.

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

6.7.2023.–21.7.2023.

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Amou

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Banos

Bas-Mauco

Betbezer-d'Armagnac

Beyries

Bonnegarde

Bougue

Brassempouy

Castaignos-Souslens

Castel-Sarrazin

Cauna

Coudures

Créon-d'Armagnac

Dumes

Escalans

Estigarde

Eyres-Moncube

Le Frêche

Gabarret

Gaujacq

Hagetmau

Haut-Mauco

Herré

Horsarrieu

Laglorieuse

Lamothe

Lauret

Mant

Marpaps

Mazerolles

Monget

Monségur

Mont-de-Marsan

Montégut

Mouscardès

Nassiet

Ossages

Parleboscq

Perquie

Pomarez

Pujo-le-Plan

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Sever (Ouest D933.S)

Sarraziet

Serres-Gaston

Tilh

Villeneuve-de-Marsan

8.7.2023.

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

23.6.2023.–8.7.2023.

Department: Lot-et-Garonne (47)

FR-HPAI(P)-2023-00104

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023.

Department: Pyrénées-Atlantiques (64)

FR-HPAI(P)-2023-00135

BAIGTS-DE-BEARN

BALANSUN

BERENX

BIRON

CASTETIS

LAA-MONDRANS

LACADEE

LANNEPLAA

MESPLEDE

"ORTHEZ

Au sud de la route de Dax (D947)

et au sud de la route de Bonnut (D56)"

PUYOO

RAMOUS

"SAINT-BOES

A l’ouest de la route de Dax (D947)"

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SALLES-MONGISCARD

SARPOURENX

SAULT-DE-NAVAILLES

23.6.2023.

BONNUT

"ORTHEZ

Au nord de la route de Dax (D947)

et au nord de la route de Bonnut (D56)"

"SAINT-BOES

A l’est de la route de Dax (D947)"

SALLESPISSE

15.6.2023.–23.6.2023.

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARNE

AURIEBAT

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GAUSSAN

GUIZERIX

HACHAN

HERES

LABATUT-RIVIERE

LARAN

LARROQUE

LASSALES

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONLONG

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SAUVETERRE

TRIE-SUR-BAISE

VIEUZOS

1.7.2023.

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

23.6.2023.–

1.7.2023.

Dalībvalsts: Polija

| Uzliesmojuma ADIS numurs | Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00068 | W województwie warmińsko – mazurskim:






  1. | W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki, |

Uzliesmojuma ADIS numurs

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi

PL-HPAI(P)-2023-00068

W województwie warmińsko – mazurskim:

1.

W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki,

| 2. | W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki, |
| --- | --- |

2.

W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki,

| 3. | W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak, |
| --- | --- |

3.

W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak,

| 4. | Miasto Kętrzyn |
| --- | --- |

4.

Miasto Kętrzyn

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe, |
| --- | --- |

1.

w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy, |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy,

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki

w powiecie węgorzewskim.

25.6.2023.

W województwie warmińsko – mazurskim:

| 1. | W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec |
| --- | --- |

1.

W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, |
| --- | --- |

1.

W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba

w powiecie węgorzewskim.

17.6.2023.–25.6.2023.

C daļa

Vēl citas ierobežojumu zonas attiecīgajās dalībvalstīs*, kā minēts 1. un 3.a pantā:

Dalībvalsts: Francija

| Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar 3.a pantu ir piemērojami pasākumi |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 21.6.2023. |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ANTRAS
  AUCH
  AUTERIVE
  AUX-AUSSAT
  AYGUETINTE
  BEAUCAIRE
  BEAUMONT
  BECCAS
  BETPLAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BONAS
  BOUCAGNERES
  BOULAUR
  CASSAIGNE
  CASTELNAU-BARBARENS
  CASTERA-VERDUZAN
  CASTEX
  CASTIN
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  DURAN
  ESTAMPES
  FAGET-ABBATIAL
  FOURCES
  GAUJAC
  GAUJAN
  HAGET
  HAULIES
  JEGUN
  LAAS
  LAGARDERE
  LAGUIAN-MAZOUS
  LAMAZERE
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LARTIGUE
  LASSERAN
  LASSEUBE-PROPRE
  LAURAET
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANSENCOME
  MARSEILLAN
  MIELAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONGAUSY
  MONPARDIAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTREAL
  MOUCHAN
  ORBESSAN
  ORDAN-LARROQUE
  PALLANNE
  PAVIE
  PELLEFIGUE
  PESSAN
  SABAILLAN
  SAINT-ELIX
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-LARY
  SAINT-MAUR
  SAINT-PUY
  SANSAN
  SARAMON
  SARCOS
  SEMBOUES
  SEMEZIES-CACHAN
  SIMORRE
  TILLAC
  TOURNAN
  TRAVERSERES
  TRONCENS
  VALENCE-SUR-BAISE
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  SADEILLAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-BLANCARD | 21.7.2023. |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Argelos
  Baigts
  Bassercles
  Bastennes
  Baudignan
  Bergouey
  Bostens
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Castelnau-Chalosse
  Castelner
  Caupenne
  Cazalis
  Clermont
  Doazit
  Donzacq
  Estibeaux
  Gaillères
  Garrey
  Gibret
  Gouts
  Habas
  Hauriet
  Labastide-Chalosse
  Labatut
  Lacquy
  Lacrabe
  Lahosse
  Larbey
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Misson
  Momuy
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Morganx
  Mugron
  Nerbis
  Nousse
  Ozourt
  Peyre
  Poudenx
  Pouillon
  Pouydesseaux
  Poyartin
  Rimbez-et-Baudiets
  Roquefort
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-du-Gave
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Martin-d'Oney
  Sarbazan
  Serreslous-et-Arribans
  Sorde-l'Abbaye
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Toulouzette
  Uchacq-et-Parentis
  Vielle-Soubiran | 8.7.2023. |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023. |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
| ANDREIN
  ARGAGNON
  ARGET
  AUDAUX
  BARRAUTE-CAMU
  BELLOCQ
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETBON
  CASTETNER
  HAGETAUBIN
  L'HOPITAL-D'ORION
  LAAS
  LABEYRIE
  LAGOR
  LAHONTAN
  LOUBIENG
  MASLACQ
  MONT
  NARP
  ORAAS
  ORION
  ORRIULE
  OSSENX
  OZENX-MONTESTRUCQ
  SAINT-MEDARD
  SALIES-DE-BEARN
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN | 23.6.2023. |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANSOST
  ARNE
  ARTAGNAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  BUZON
  CAIXON
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESCAUNETS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GARDERES
  GAUSSAN
  GENSAC
  GUIZERIX
  HACHAN
  HAGEDET
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LAFITOLE
  LAHITTE-TOUPIERE
  LARAN
  LARREULE
  LARROQUE
  LASCAZERES
  LASSALES
  LIAC
  LUQUET
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONFAUCON
  MONLONG
  NOUILHAN
  ORGAN
  OROIX
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SARRIAC-BIGORRE
  SAUVETERRE
  SEGALAS
  SERON
  SOMBRUN
  SOUBLECAUSE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIC-EN-BIGORRE
  VIDOUZE
  VIEUZOS
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 1.7.2023. |

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar 3.a pantu ir piemērojami pasākumi

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

21.6.2023.

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ANTRAS

AUCH

AUTERIVE

AUX-AUSSAT

AYGUETINTE

BEAUCAIRE

BEAUMONT

BECCAS

BETPLAN

BLOUSSON-SERIAN

BONAS

BOUCAGNERES

BOULAUR

CASSAIGNE

CASTELNAU-BARBARENS

CASTERA-VERDUZAN

CASTEX

CASTIN

CAZAUX-VILLECOMTAL

DURAN

ESTAMPES

FAGET-ABBATIAL

FOURCES

GAUJAC

GAUJAN

HAGET

HAULIES

JEGUN

LAAS

LAGARDERE

LAGUIAN-MAZOUS

LAMAZERE

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LARTIGUE

LASSERAN

LASSEUBE-PROPRE

LAURAET

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANSENCOME

MARSEILLAN

MIELAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONGAUSY

MONPARDIAC

MONTEGUT-ARROS

MONTREAL

MOUCHAN

ORBESSAN

ORDAN-LARROQUE

PALLANNE

PAVIE

PELLEFIGUE

PESSAN

SABAILLAN

SAINT-ELIX

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-LARY

SAINT-MAUR

SAINT-PUY

SANSAN

SARAMON

SARCOS

SEMBOUES

SEMEZIES-CACHAN

SIMORRE

TILLAC

TOURNAN

TRAVERSERES

TRONCENS

VALENCE-SUR-BAISE

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

SADEILLAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-BLANCARD

21.7.2023.

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Argelos

Baigts

Bassercles

Bastennes

Baudignan

Bergouey

Bostens

Campagne

Campet-et-Lamolère

Castelnau-Chalosse

Castelner

Caupenne

Cazalis

Clermont

Doazit

Donzacq

Estibeaux

Gaillères

Garrey

Gibret

Gouts

Habas

Hauriet

Labastide-Chalosse

Labatut

Lacquy

Lacrabe

Lahosse

Larbey

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Misson

Momuy

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Morganx

Mugron

Nerbis

Nousse

Ozourt

Peyre

Poudenx

Pouillon

Pouydesseaux

Poyartin

Rimbez-et-Baudiets

Roquefort

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-du-Gave

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Martin-d'Oney

Sarbazan

Serreslous-et-Arribans

Sorde-l'Abbaye

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Toulouzette

Uchacq-et-Parentis

Vielle-Soubiran

8.7.2023.

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023.

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64)

ANDREIN

ARGAGNON

ARGET

AUDAUX

BARRAUTE-CAMU

BELLOCQ

BUGNEIN

BURGARONNE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETBON

CASTETNER

HAGETAUBIN

L'HOPITAL-D'ORION

LAAS

LABEYRIE

LAGOR

LAHONTAN

LOUBIENG

MASLACQ

MONT

NARP

ORAAS

ORION

ORRIULE

OSSENX

OZENX-MONTESTRUCQ

SAINT-MEDARD

SALIES-DE-BEARN

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

23.6.2023.

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANSOST

ARNE

ARTAGNAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

BUZON

CAIXON

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESCAUNETS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GARDERES

GAUSSAN

GENSAC

GUIZERIX

HACHAN

HAGEDET

HERES

LABATUT-RIVIERE

LAFITOLE

LAHITTE-TOUPIERE

LARAN

LARREULE

LARROQUE

LASCAZERES

LASSALES

LIAC

LUQUET

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONFAUCON

MONLONG

NOUILHAN

ORGAN

OROIX

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SARRIAC-BIGORRE

SAUVETERRE

SEGALAS

SERON

SOMBRUN

SOUBLECAUSE

TRIE-SUR-BAISE

VIC-EN-BIGORRE

VIDOUZE

VIEUZOS

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-BEARN

1.7.2023.

| * | Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz dalībvalsti ietver Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju. |
| --- | --- |

*

---

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/162

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2023/1338

(2023. gada 28. jūnijs)

par drošuma prasībām, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz atsevišķiem bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (1), jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2001/95/EK attiecas uz visiem produktiem, kas definēti tās 2. panta a) punktā, ciktāl Savienības tiesību aktos, kas reglamentē attiecīgo produktu drošumu, nav īpašu noteikumu ar tādu pašu mērķi. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2001/95/EK attiecas uz visiem produktiem, kas definēti tās 2. panta a) punktā, ciktāl Savienības tiesību aktos, kas reglamentē attiecīgo produktu drošumu, nav īpašu noteikumu ar tādu pašu mērķi.

| (2) | Var uzskatīt par drošiem produktus, kas atbilst valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti un kuri izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK, un uz kuriem Komisija publicējusi atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(2)

Var uzskatīt par drošiem produktus, kas atbilst valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti un kuri izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK, un uz kuriem Komisija publicējusi atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (3) | Ar jauno Patērētāju tiesību aizsardzības programmu 2020. gadam (2) Komisija apņemas stiprināt bērnu produktu drošību, ņemot vērā šīs patērētāju kategorijas īpašo neaizsargātību, un šajā nolūkā šiem produktiem pieņemt drošuma prasības, kuras jāiekļauj Eiropas standartos. No visiem produktiem, kas 2020. gadā un 2021. gadā tika paziņoti kā bīstami Savienības ātrās brīdināšanas sistēmā Safety Gate, kura agrāk bija zināma kā ātrās ziņošanas sistēma RAPEX, vairāk nekā 20 % bija bērniem paredzēti produkti. Turklāt ar paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (3) Komisijas ir izvirzījusi mērķi jo īpaši stiprināt bērnu drošību no apdraudējuma, ko rada bīstamas ķimikālijas tiem paredzētajās patēriņa precēs. |
| --- | --- |

(3)

Ar jauno Patērētāju tiesību aizsardzības programmu 2020. gadam (2) Komisija apņemas stiprināt bērnu produktu drošību, ņemot vērā šīs patērētāju kategorijas īpašo neaizsargātību, un šajā nolūkā šiem produktiem pieņemt drošuma prasības, kuras jāiekļauj Eiropas standartos. No visiem produktiem, kas 2020. gadā un 2021. gadā tika paziņoti kā bīstami Savienības ātrās brīdināšanas sistēmā Safety Gate, kura agrāk bija zināma kā ātrās ziņošanas sistēma RAPEX, vairāk nekā 20 % bija bērniem paredzēti produkti. Turklāt ar paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (3) Komisijas ir izvirzījusi mērķi jo īpaši stiprināt bērnu drošību no apdraudējuma, ko rada bīstamas ķimikālijas tiem paredzētajās patēriņa precēs.

| (4) | Komisija jau ir pieņēmusi Lēmumu 2010/9/ES (4) par drošuma prasībām, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētiem vannas sēdekļiem, vannošanas palīglīdzekļiem, vannām un vannas statīviem, Lēmumu 2010/376/ES (5) par drošuma prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem, kuri atrodas bērnu gulēšanas vidē, un Lēmumu 2013/121/ES (6) par drošības prasībām, kuras jāiekļauj noteiktu bērniem paredzētu sēdekļu Eiropas standartos. Tomēr papildus šiem lēmumiem ir jānosaka prasības, kuras jāiekļauj plašākas bērnu produktu un saistīto produktu grupas Eiropas standartos. |
| --- | --- |

(4)

Komisija jau ir pieņēmusi Lēmumu 2010/9/ES (4) par drošuma prasībām, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētiem vannas sēdekļiem, vannošanas palīglīdzekļiem, vannām un vannas statīviem, Lēmumu 2010/376/ES (5) par drošuma prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem, kuri atrodas bērnu gulēšanas vidē, un Lēmumu 2013/121/ES (6) par drošības prasībām, kuras jāiekļauj noteiktu bērniem paredzētu sēdekļu Eiropas standartos. Tomēr papildus šiem lēmumiem ir jānosaka prasības, kuras jāiekļauj plašākas bērnu produktu un saistīto produktu grupas Eiropas standartos.

| (5) | Noteikumi par rotaļlietu drošumu ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/48/EK (7). Tomēr Direktīva 2001/95/EK attiecas uz aspektiem un riskiem vai risku kategorijām, ko Direktīva 2009/48/EK neaptver. Tāpēc šajā lēmumā būtu jāiekļauj prasības, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz bērniem paredzētiem produktiem un ar tiem saistītiem produktiem, ciktāl uz riskiem vai risku kategorijām neattiecas Direktīva 2009/48/EK. |
| --- | --- |

(5)

Noteikumi par rotaļlietu drošumu ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/48/EK (7). Tomēr Direktīva 2001/95/EK attiecas uz aspektiem un riskiem vai risku kategorijām, ko Direktīva 2009/48/EK neaptver. Tāpēc šajā lēmumā būtu jāiekļauj prasības, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz bērniem paredzētiem produktiem un ar tiem saistītiem produktiem, ciktāl uz riskiem vai risku kategorijām neattiecas Direktīva 2009/48/EK.

| (6) | Drošuma prasības ir nepieciešamas, lai izstrādātu un atjauninātu Eiropas standartus atsevišķiem bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem. Šīm prasībām jānodrošina, ka produkti, kas atbilst šiem standartiem, atbilst Direktīvas 2001/95/EK 3. pantā noteiktajai vispārējai drošības (drošuma) prasībai. |
| --- | --- |

(6)

Drošuma prasības ir nepieciešamas, lai izstrādātu un atjauninātu Eiropas standartus atsevišķiem bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem. Šīm prasībām jānodrošina, ka produkti, kas atbilst šiem standartiem, atbilst Direktīvas 2001/95/EK 3. pantā noteiktajai vispārējai drošības (drošuma) prasībai.

| (7) | Šīm drošuma prasībām būtu jāatspoguļo jaunās zinātnes un tehnikas atziņas un tirgus attīstība. Uz apdraudējumu balstītas pieejas izmantošana ļauj vispusīgi novērtēt riskus, kuriem bērni var tikt pakļauti, lietojot viņiem paredzētos produktus. Papildus šī pieeja palīdz apzināties un novērst neskaidrības saistībā ar nākotnes jaunajiem produktiem. Turklāt uz apdraudējumu balstītais formāts atvieglo šo prasību un standartu satura salīdzināšanu, veicinot standartu atbilstību prasībām. Tāpēc, nosakot drošuma prasības, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem, ir jāizmanto uz apdraudējumu balstīta pieeja. |
| --- | --- |

(7)

Šīm drošuma prasībām būtu jāatspoguļo jaunās zinātnes un tehnikas atziņas un tirgus attīstība. Uz apdraudējumu balstītas pieejas izmantošana ļauj vispusīgi novērtēt riskus, kuriem bērni var tikt pakļauti, lietojot viņiem paredzētos produktus. Papildus šī pieeja palīdz apzināties un novērst neskaidrības saistībā ar nākotnes jaunajiem produktiem. Turklāt uz apdraudējumu balstītais formāts atvieglo šo prasību un standartu satura salīdzināšanu, veicinot standartu atbilstību prasībām. Tāpēc, nosakot drošuma prasības, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem, ir jāizmanto uz apdraudējumu balstīta pieeja.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2001/95/EK 15. pantu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2001/95/EK 15. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darbības joma

Šis lēmums attiecas uz Eiropas standartiem, kas minēti Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 1. punktā, un ir piemērojams šādiem produktiem:

| a) | bērnu produkti, kas paredzēti, lai tos valkātu bērni; |
| --- | --- |

a)

bērnu produkti, kas paredzēti, lai tos valkātu bērni;

| b) | bērnu produkti, kas paredzēti, lai atvieglotu vai aizsargātu sēdēšanas funkciju, gulēšanas funkciju, vannošanas funkciju, ķermeņa kopšanu, relaksāciju, bērnu pārvadāšanu un agrīnu mācīšanos; |
| --- | --- |

b)

bērnu produkti, kas paredzēti, lai atvieglotu vai aizsargātu sēdēšanas funkciju, gulēšanas funkciju, vannošanas funkciju, ķermeņa kopšanu, relaksāciju, bērnu pārvadāšanu un agrīnu mācīšanos;

| c) | bērnu produkti, kas paredzēti bērnu barošanas, dzirdīšanas vai zīdīšanas atvieglošanai; |
| --- | --- |

c)

bērnu produkti, kas paredzēti bērnu barošanas, dzirdīšanas vai zīdīšanas atvieglošanai;

| d) | bērnu produkti, kas nodrošina vienu vai vairākas a), b) un c) punktā uzskaitītās funkcijas un vienu vai vairākas citas funkcijas; |
| --- | --- |

d)

bērnu produkti, kas nodrošina vienu vai vairākas a), b) un c) punktā uzskaitītās funkcijas un vienu vai vairākas citas funkcijas;

| e) | produkti, kas saistīti ar bērnu produktiem, tai skaitā šādi produkti:






  i) | produkti un piederumi, kas īpaši paredzēti lietošanai ar a) līdz d) apakšpunktā minētajiem bērnu produktiem vai kopā ar minētajiem produktiem; |
| --- | --- | --- |

e)

produkti, kas saistīti ar bērnu produktiem, tai skaitā šādi produkti:

i)

produkti un piederumi, kas īpaši paredzēti lietošanai ar a) līdz d) apakšpunktā minētajiem bērnu produktiem vai kopā ar minētajiem produktiem;

| ii) | produkti, ko lieto un uzstāda vai ierīko pieaugušie un kas ir pieejami bērnam vai nodrošina bērnam aizsardzības funkciju. |
| --- | --- |

ii)

produkti, ko lieto un uzstāda vai ierīko pieaugušie un kas ir pieejami bērnam vai nodrošina bērnam aizsardzības funkciju.

2. pants

Drošuma prasības

Drošuma prasības, kas jāiekļauj Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos Eiropas standartos attiecībā uz noteiktiem šā lēmuma 1. pantā minētajiem bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem, ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2023. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Jaunā patērētāju tiesību aizsardzības programma. Patērētāju noturības stiprināšana, lai panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos”, COM(2020) 696 final, 13.11.2020.

2

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem”, COM(2020) 667 final, 14.10.2020.

3

(4)  Komisijas Lēmums 2010/9/ES (2010. gada 6. janvāris) par drošuma prasībām, kas jāiekļauj Eiropas standartos attiecībā uz zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētiem vannas sēdekļiem, vannošanas palīglīdzekļiem, vannām un vannas statīviem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (OV L 3, 7.1.2010., 23. lpp.).

4

(5)  Komisijas Lēmums 2010/376/ES (2010. gada 2. jūlijs) par drošuma prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem, kuri atrodas bērnu gulēšanas vidē, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (OV L 170, 6.7.2010., 39. lpp.).

5

(6)  Komisijas Lēmums 2013/121/ES (2013. gada 7. marts) par drošības prasībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību jāiekļauj noteiktu bērniem paredzētu sēdekļu Eiropas standartos (OV L 65, 8.3.2013., 23. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

DROŠUMA PRASĪBAS, KAS JĀIEKĻAUJ EIROPAS STANDARTOS ATTIECĪBĀ UZ ATSEVIŠĶIEM BĒRNU PRODUKTIEM UN AR TIEM SAISTĪTIEM PRODUKTIEM, KAS MINĒTI 1. PANTĀ

| 1. | Ķīmisks apdraudējums | 166 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Termisks apdraudējums | 167 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Uzliesmošanas apdraudējums | 167 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Iesprūšanas apdraudējums | 168 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kustīgu daļu radīti apdraudējumi, tai skaitā bīdes, sagriešanas un saspiešanas apdraudējums | 168 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Apdraudējums, ko rada bērnu produkti, kurus uzglabāšanai un transportēšanai var salocīt | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Apdraudējums, ko rada bērnu produkti, kuri ir konstruēti tā, ka uzglabāšanai un transportēšanai tos var izjaukt | 169 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Apdraudējums, kas saistīts ar piestiprināšanas mehānismiem un atvēršanas un aizvēršanas sistēmām | 169 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Apdraudējumi, kas saistīti ar produktiem uz riteņiem | 170 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Sapīšanās apdraudējums | 170 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Aizrīšanās apdraudējums | 170 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Nosmakšanas apdraudējums | 171 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Ar elpošanu saistīts apdraudējums | 171 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 13. | Norīšanas apdraudējums | 171 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Ievietošanas un ieelpošanas apdraudējums | 171 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Bīstami stūri, šķautnes un izvirzījumi | 171 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Konstrukcijas integritātes apdraudējums | 172 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Apdraudējums, kas saistīts ar aizsargfunkcijām | 172 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Apdraudējums, kas saistīts ar pasīvās drošības sistēmām | 173 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Apdraudējums, kas saistīts ar stabilitāti | 173 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | Nokrišanas apdraudējums | 173 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Noslīkšanas apdraudējums | 174 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Elektriska rakstura apdraudējums | 174 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Biometriskais apdraudējums | 174 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Akustiskais apdraudējums | 174 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Starojuma radīts apdraudējums | 174 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Radioaktīvais apdraudējums | 175 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Higiēnas apdraudējums | 175 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Apdraudējums, kas saistīts ar informāciju, kuru sniedz kopā ar produktu | 175 |
| --- | --- | --- |

28.

Šajā pielikumā ir noteiktas drošuma prasības, kas jāievēro Eiropas standartos attiecībā uz bērnu produktiem un ar tiem saistītiem produktiem, kas minēti šā lēmuma 1. pantā. Prasību mērķis ir nodrošināt, ka produkti, kas atbilst šiem standartiem, atbilst Direktīvas 2001/95/EK 3. panta 1. punktā noteiktajai vispārējai drošības prasībai.

Bērnu produkti nedrīkst apdraudēt bērnu un aprūpētāju drošību vai veselību, ja tos lieto loģiski paredzamos apstākļos, ņemot vērā bērnu un aprūpētāju uzvedību, spējas vai neaizsargātību.

Kad vien iespējams, tiek ņemtas vērā lietotāju ar invaliditāti – gan aprūpētāju, gan bērnu – īpašās vajadzības, lai nodrošinātu viņu drošību.

Produkta konstrukcijas radīta drošība vienmēr ir prioritāte.

Uz bērnu produktiem un/vai iepakojuma izvieto atbilstošu informāciju, lai pievērstu vecāku un aprūpētāju uzmanību, norādot ar produktu lietošanu saistītos apdraudējumus un veidus, kā no tiem izvairīties. Tas ietver brīdinājumus (piktogrammas un/vai tekstu) un lietošanas un/vai apkopes instrukcijas.

Bērnu produkti saglabā drošumu un drošuma raksturlielumus to paredzamajā kalpošanas laikā. Tos konstruē un ražo tā, lai iespējami ierobežotu jebkādus apdraudējumus, kas saistīti ar turpmāku lietošanu pēc paredzamā laika posma.

Bērnu produkti, kurus paredzēts izmantot pakalpojumu sniegšanas laikā, atbilst īpašām prasībām, lai ņemtu vērā, ka tie tiek lietoti biežāk, ilgākā laika posmā un uz tiem var tikt attiecināti stingrāki ierobežojumi.

Standartiem, kas izstrādāti pēc Komisijas standartizācijas pieprasījumiem, pamatojoties uz šīm drošuma prasībām, ir jāņem vērā jaunākie antropometriskie dati, medicīniskie pētījumi, zināmi veselības ieteikumi, kas jo īpaši attiecas uz bērnu drošību (piemēram, droša miega metodes), kā arī jaunākās zinātniskās un tehniskās zināšanas par bērnu drošību un/vai veselību.

Projektētājiem un ražotājiem jāatceras, ka bērniem paredzētā produkta apdraudējumi neaprobežojas tikai ar tiem, kas minēti šajā dokumentā. Turklāt ir jāievēro citi Savienības noteikumi par produktu drošumu, piemēram, noteikumi par ķīmisko drošumu.

Jāņem vērā papildu apdraudējumi, kas saistīti ar produktu drošu lietošanu un darbību (arī tie, kas saistīti ar mākslīgo intelektu, kiberdrošību, interneta savienojumu, drošību un privātumu).

Jāņem vērā visi apdraudējumi, kas saistīti ar attālinātu saziņu, bērna novērošanu un kontroli, ko veic aprūpētājs.

Bērnu fiziskā, garīgā un emocionālā attīstība notiek dažādos tempos. Katrā standartā, kas izstrādāts, iekļaujot šīs drošības prasības, tvēruma aprakstā skaidri norāda bērna attīstības stadiju (piemēram, vecuma grupu, svaru un augumu) un attiecīgi sniedz produkta drošuma prasības.

Ja šī pieeja netiek ievērota, standarta informatīvajā pielikumā norāda pamatojumu.

Bērnu produktu standartos ņem vērā lietojamību, proti, bērnu produkta dizainam ir jāļauj vienam pieaugušam lietotājam uzstādīt, manipulēt un lietot produktu.

Precēm, kas paredzētas lietošanai kopā ar bērnu produktiem, bet uz kurām attiecas citi standarti, jāatbilst abu standartu prasībām.

1.   ĶĪMISKS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai nerastos risks, ka bērniem vai trešām personām (bērniem un pieaugušajiem) varētu būt negatīva ietekme uz cilvēka veselību, saskaroties ar ķīmiskajām vielām vai maisījumiem, no kuriem sastāv bērnu produkti vai kuri tajos ir, ja bērnu produkti tiek lietoti, kā paredzēts vai loģiski paredzamos apstākļos, paturot prātā bērnu uzvedību, produkta konkrēto lietojumu un no tā izrietošos iedarbības apstākļus.

Bērnu produkti un to iepakojums atbilst visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par atsevišķu produktu kategorijām vai par atsevišķu vielu vai maisījumu lietošanas ierobežojumiem.

Standarti atspoguļo jaunākās ķīmijas vadlīnijas un jo īpaši atbilst zināšanām par bērnu drošību un veselību (attiecībā uz likšanu mutē, ieelpošanu un uzsūkšanos).

Ikreiz, kad tiek izmantoti reciklēti materiāli, tie atbilst tām pašām prasībām kā pirmreizējie materiāli.

Nosakot prasības bērnu produktu ķīmiskajam drošumam, piemēram, nosakot atbilstošu robežvērtību ķimikālijām, ņem vērā visas attiecīgās vadlīnijas, normatīvos noteikumus un jaunākos zinātniskos atzinumus par līdzīgiem produktiem. Novērtēšanai būtu jāizmanto jaunākie sasniegumi testēšanas metožu jomā.

Īpašu lietošanas apstākļu dēļ (piemēram: iedarbības ilgums, konkrēts produkta lietojums) sliekšņi arī būtu jāpielāgo, lai tie atbilstu paredzamajam produkta lietojumam.

2.   TERMISKS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai termiskais apdraudējums būtu pēc iespējas ierobežots. Ņem vērā bērna uzvedību un pieejamos datus par virsmas temperatūru saistībā ar apdegumiem. Visiem atlikušajiem apdraudējumiem norāda piemērotus brīdinājumus. Termiski apdraudējumi cita starpā var būt šādi:

| a) | saskare ar karstām vai aukstām virsmām; |
| --- | --- |

a)

saskare ar karstām vai aukstām virsmām;

| b) | karstu ēdienu vai šķidrumu norīšana; |
| --- | --- |

b)

karstu ēdienu vai šķidrumu norīšana;

| c) | applaucējums; |
| --- | --- |

c)

applaucējums;

| d) | pārkaršana (hipertermija); |
| --- | --- |

d)

pārkaršana (hipertermija);

| e) | salšana (hipotermija). |
| --- | --- |

e)

salšana (hipotermija).

3.   UZLIESMOŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai uzliesmošanas apdraudējums būtu pēc iespējas ierobežots.

Uzliesmošanas apdraudējumi cita starpā var būt šādi:

| a) | apdraudējums pēkšņas uzliesmošanas dēļ; |
| --- | --- |

a)

apdraudējums pēkšņas uzliesmošanas dēļ;

| b) | apdraudējums liesmas izplatīšanās dēļ; |
| --- | --- |

b)

apdraudējums liesmas izplatīšanās dēļ;

| c) | materiālu kušanas īpašību radīts apdraudējums; |
| --- | --- |

c)

materiālu kušanas īpašību radīts apdraudējums;

| d) | apdraudējums no saskares ar liesmām. |
| --- | --- |

d)

apdraudējums no saskares ar liesmām.

Bērnu produktus izgatavo no materiāliem, kas atbilst vienam vai vairākiem no šādiem nosacījumiem (nav izsmeļoši):

| a) | tie nav viegli uzliesmojoši un ir pašdziestoši; |
| --- | --- |

a)

tie nav viegli uzliesmojoši un ir pašdziestoši;

| b) | ja tie aizdegas, tad deg lēni un liesmas izplatās lēni; |
| --- | --- |

b)

ja tie aizdegas, tad deg lēni un liesmas izplatās lēni;

| c) | neatkarīgi no ķīmiskā sastāva tie ir izstrādāti tā, lai mehāniski palēninātu degšanu. |
| --- | --- |

c)

neatkarīgi no ķīmiskā sastāva tie ir izstrādāti tā, lai mehāniski palēninātu degšanu.

Bērnu produktos neizmanto vielas, par kurām zināms, ka tās degšanas gadījumā izdala ļoti toksiskus izgarojumus. Degoši materiāli nedrīkst radīt aizdegšanās risku citiem produktā izmantotiem materiāliem.

Vielas un materiāli, kas atzīti par tādiem, kuri nopietni apdraud veselību, nedrīkst migrēt vai izdalīties tādā koncentrācijā, kas varētu radīt apdraudējumu produkta lietotājiem.

Standartos jānorāda, ka ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai drīkst izmantot tikai tad, ja nav iespējami citi risinājumi. Ja tiek izmantotas ķīmiskas vielas liesmas slāpēšanai, to toksicitāte un iznīcināšana pēc ekspluatācijas laika beigām nedrīkst apdraudēt lietotāju un aprūpētāju veselību un vidi.

4.   IESPRŪŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai bērnu ķermeņa daļu iesprūšanas apdraudējums būtu pēc iespējas ierobežots. Produktiem jānovērš bērna galvas, kakla, rumpja, roku, plaukstu, pirkstu, kāju, pēdu un kāju pirkstu iesprūšana.

Prasības iesprūšanas novēršanai cita starpā ietver iesprūšanas apdraudējumu no kustīgām(-iem) un nekustīgām(-niem):

| a) | pilnīgi norobežotām atverēm; |
| --- | --- |

a)

pilnīgi norobežotām atverēm;

| b) | daļēji norobežotām atverēm; |
| --- | --- |

b)

daļēji norobežotām atverēm;

| c) | V-veida atverēm; |
| --- | --- |

c)

V-veida atverēm;

| d) | neregulāras formas atverēm; |
| --- | --- |

d)

neregulāras formas atverēm;

| e) | dinamiskām atverēm; |
| --- | --- |

e)

dinamiskām atverēm;

| f) | stiprinājumiem; |
| --- | --- |

f)

stiprinājumiem;

| g) | caurumiem; |
| --- | --- |

g)

caurumiem;

| h) | spraugām; |
| --- | --- |

h)

spraugām;

| i) | spiediena no apkārtējā materiāla. |
| --- | --- |

i)

spiediena no apkārtējā materiāla.

Visus produktus, kas veido norobežotu telpu, kurā bērns var iekļūt un iesprūst, konstruē un ražo tā, lai iesprostojuma radītie apdraudējumi tiktu samazināti līdz minimumam.

Standartos skaidri norāda drošus izmērus saistībā ar iesprūšanas apdraudējumu. Šie mērījumi vienmēr atspoguļo jaunākos antropometriskos datus par bērniem, kuri, iespējams, lietos produktu un mijiedarbosies ar to, un ir īpaši saistīti ar zināšanām par bērnu drošību.

Kustības radīto iesprūšanas apdraudējumu pēc iespējas ierobežo konstrukcija. Atlikušos apdraudējumus norāda brīdinājumos un instrukcijās.

Ar kustību saistītie apdraudējumi cita starpā ir šādi:

| a) | iesprūšana, ko izraisa produkta svars apgāšanās gadījumā; |
| --- | --- |

a)

iesprūšana, ko izraisa produkta svars apgāšanās gadījumā;

| b) | iesprūšana, ko izraisa spraugas un atveres (arī tās, kuras radījis kustīgs bērns), kuras saistītas ar paredzamu produkta lietošanu; |
| --- | --- |

b)

iesprūšana, ko izraisa spraugas un atveres (arī tās, kuras radījis kustīgs bērns), kuras saistītas ar paredzamu produkta lietošanu;

| c) | iesprūšana, ko izraisa spraugas un atveres, kurām bērns var piekļūt un kuras atrodas blakus produktam; |
| --- | --- |

c)

iesprūšana, ko izraisa spraugas un atveres, kurām bērns var piekļūt un kuras atrodas blakus produktam;

| d) | iesprūšana gadījumā, kad bērns atbalsta kaklu/rīkli uz mīkstas vai cietas šķautnes; |
| --- | --- |

d)

iesprūšana gadījumā, kad bērns atbalsta kaklu/rīkli uz mīkstas vai cietas šķautnes;

| e) | produkta izraisīta iesprūšana, kas saistīta ar bērniem, kuri nav galvenie produkta lietotāji. |
| --- | --- |

e)

produkta izraisīta iesprūšana, kas saistīta ar bērniem, kuri nav galvenie produkta lietotāji.

5.   KUSTĪGU DAĻU RADĪTI APDRAUDĒJUMI, TAI SKAITĀ BĪDES, SAGRIEŠANAS UN SASPIEŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai kustīgo daļu radītie apdraudējumi būtu pēc iespējas ierobežoti. Produktiem ir jānovērš šķērēšana, bīde (kad komponenti pārvietojas relatīvi cits pret citu un rada šķērveida darbību), saspiešana (kad komponenti pārvietojas relatīvi cits pret citu un rada saspiešanas darbību), visa ķermeņa, ekstremitāšu, roku un kāju pirkstu noraušana vai sagriešana.

Prasības kustīgo daļu radītā apdraudējuma novēršanai cita starpā iekļauj attiecībā uz šādiem apdraudējumiem (ja nepieciešams):

| a) | paša produkta kustība; |
| --- | --- |

a)

paša produkta kustība;

| b) | bērna ķermeņa svara kustība; |
| --- | --- |

b)

bērna ķermeņa svara kustība;

| c) | ārēja spēka pielietošana/atbrīvošana. |
| --- | --- |

c)

ārēja spēka pielietošana/atbrīvošana.

Projektētājiem un ražotājiem jāņem vērā, ka apdraudējums var mainīties atkarībā no kustīgo daļu pieejamības; materiāla (arī auduma) elastības; spēku iedarbības un spēka pozīcijas; kustīgo daļu darbināšanas veida; detaļu formas/materiāla; bērna spējām utt.

6.   APDRAUDĒJUMS, KO RADA BĒRNU PRODUKTI, KURUS UZGLABĀŠANAI UN TRANSPORTĒŠANAI VAR SALOCĪT

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar produktiem, kurus uzglabāšanai un transportēšanai var salocīt, būtu pēc iespējas ierobežots. Produktiem ir jānovērš saspiešana, sagriešana, iesprūšana un nosmakšana nejaušas salocīšanas gadījumā.

Lai novērstu apdraudējumu, ko rada bērnu produkti, kurus uzglabāšanai un transportēšanai var salocīt, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | izmanto bloķēšanas ierīces, lai izvairītos no nepilnīgas/nejaušas atvēršanās; |
| --- | --- |

a)

izmanto bloķēšanas ierīces, lai izvairītos no nepilnīgas/nejaušas atvēršanās;

| b) | bloķēšanas/nobloķēšanas pozīcija ir acīmredzama vecākam/aprūpētājam; |
| --- | --- |

b)

bloķēšanas/nobloķēšanas pozīcija ir acīmredzama vecākam/aprūpētājam;

| c) | nedrīkst notikt nejauša bloķēšanas mehānismu atlaišana; |
| --- | --- |

c)

nedrīkst notikt nejauša bloķēšanas mehānismu atlaišana;

| d) | produkta lietojamība ir tāda, ka to var veikt viens pieaugušais; |
| --- | --- |

d)

produkta lietojamība ir tāda, ka to var veikt viens pieaugušais;

| e) | ja nav aktivizēts(-i) bloķēšanas mehānisms(-i), šādus produktus nav iespējams izmantot. |
| --- | --- |

e)

ja nav aktivizēts(-i) bloķēšanas mehānisms(-i), šādus produktus nav iespējams izmantot.

7.   APDRAUDĒJUMS, KO RADA BĒRNU PRODUKTI, KURI IR KONSTRUĒTI TĀ, KA UZGLABĀŠANAI UN TRANSPORTĒŠANAI TOS VAR IZJAUKT

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar produktu uzglabāšanu/transportēšanu izjauktā veidā un pēc tam salikšanu lietošanai, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar izjaukšanu un salikšanu, cita starpā iekļauj turpmāk minētās prasības (ja nepieciešams).

| | Norāda skaidri formulētas un viegli saprotamas instrukcijas, ko var saprast vidusmēra neprofesionāls patērētājs.






  a) | Sniedz informāciju par produkta izjaukšanu un atkārtotu salikšanu, nodrošinot tā nepārtrauktu lietošanas drošību. |
| --- | --- | --- |

Norāda skaidri formulētas un viegli saprotamas instrukcijas, ko var saprast vidusmēra neprofesionāls patērētājs.

a)

Sniedz informāciju par produkta izjaukšanu un atkārtotu salikšanu, nodrošinot tā nepārtrauktu lietošanas drošību.

| b) | Ar drošību saistītajā informācijā iekļauj piktogrammas un ilustrācijas. |
| --- | --- |

b)

Ar drošību saistītajā informācijā iekļauj piktogrammas un ilustrācijas.

| c) | Lai izceltu īpaši svarīgu informāciju par drošību, bērnu produktus marķē ar ilgstoši noturīgiem brīdinājumiem. |
| --- | --- |

c)

Lai izceltu īpaši svarīgu informāciju par drošību, bērnu produktus marķē ar ilgstoši noturīgiem brīdinājumiem.

| d) | Visus īpašos instrumentus, kas nepieciešami montāžai un uzstādīšanai, pievieno produktam. |
| --- | --- |

d)

Visus īpašos instrumentus, kas nepieciešami montāžai un uzstādīšanai, pievieno produktam.

| e) | Visus montāžas stiprinājumus ir iespējams pareizi savilkt. |
| --- | --- |

e)

Visus montāžas stiprinājumus ir iespējams pareizi savilkt.

| f) | Lai izvairītos no nejaušas izjaukšanas, izmanto bloķēšanas ierīces. |
| --- | --- |

f)

Lai izvairītos no nejaušas izjaukšanas, izmanto bloķēšanas ierīces.

| g) | Bloķēšanas/nobloķēšanas pozīcija ir acīmredzama vecākam/aprūpētājam. |
| --- | --- |

g)

Bloķēšanas/nobloķēšanas pozīcija ir acīmredzama vecākam/aprūpētājam.

| h) | Pašvītņgriezes skrūves neizmanto, ja vien tās netiek izmantotas daļām, ko nav paredzēts izjaukt. |
| --- | --- |

h)

Pašvītņgriezes skrūves neizmanto, ja vien tās netiek izmantotas daļām, ko nav paredzēts izjaukt.

8.   APDRAUDĒJUMS, KAS SAISTĪTS AR PIESTIPRINĀŠANAS MEHĀNISMIEM UN ATVĒRŠANAS UN AIZVĒRŠANAS SISTĒMĀM

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar to piestiprināšanas mehānismiem un/vai atvēršanas un aizvēršanas sistēmām, būtu pēc iespējas ierobežots. Produktiem ir jānovērš saspiešana, bīde, sagriešana, šķērēšana, iesprūšana, krišana un nosmakšana to nejaušas izlaišanas dēļ.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar piestiprināšanas mehānismiem un atvēršanas un aizvēršanas sistēmām, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | ja produktu var lietot vairākās pozīcijās, izvēlētā pozīcija saglabājas, kad produkts tiek pakļauts bērna darbībām un kustībām raksturīgiem spēkiem; |
| --- | --- |

a)

ja produktu var lietot vairākās pozīcijās, izvēlētā pozīcija saglabājas, kad produkts tiek pakļauts bērna darbībām un kustībām raksturīgiem spēkiem;

| b) | atvēršanas un aizvēršanas sistēmas konstruē un ražo tā, lai izvairītos no to nejaušas darbības. |
| --- | --- |

b)

atvēršanas un aizvēršanas sistēmas konstruē un ražo tā, lai izvairītos no to nejaušas darbības.

9.   APDRAUDĒJUMI, KAS SAISTĪTI AR PRODUKTIEM UZ RITEŅIEM

Bērnu produktus uz riteņiem vai ritenīšiem (transportēšanai vai citai pārvietošanai) projektē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar riteņiem vai ritenīšiem un nejaušām kustībām, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar riteņiem/ritenīšiem un nejaušām kustībām, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | visus produktus uz riteņiem aprīko ar piemērotu(-ām) bloķēšanas ierīci(-ēm), kas vajadzības gadījumā garantē stabilitāti; |
| --- | --- |

a)

visus produktus uz riteņiem aprīko ar piemērotu(-ām) bloķēšanas ierīci(-ēm), kas vajadzības gadījumā garantē stabilitāti;

| b) | visas bloķēšanas ierīces ir droši lietojamas; |
| --- | --- |

b)

visas bloķēšanas ierīces ir droši lietojamas;

| c) | bērnu produktiem uz riteņiem ir novietošanas funkcija, kas ļauj tos stabili un nekustīgi novietot neatkarīgi no virsmas. |
| --- | --- |

c)

bērnu produktiem uz riteņiem ir novietošanas funkcija, kas ļauj tos stabili un nekustīgi novietot neatkarīgi no virsmas.

10.   SAPĪŠANĀS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai sapīšanās apdraudējums būtu pēc iespējas ierobežots.

Cita starpā iekļauj prasības attiecībā uz šādiem apdraudējumiem (ja nepieciešams):

| a) | aizķeršanās apdraudējums; |
| --- | --- |

a)

aizķeršanās apdraudējums;

| b) | tekstilizstrādājumu, piemēram, apģērba sastāvdaļu, aizķeršanās (aizdare, pogas, dekorācijas, šuves vai tamlīdzīgi, kā rezultātā produktā rodas caurumi, spraugas un atveres vai izvirzījumi); |
| --- | --- |

b)

tekstilizstrādājumu, piemēram, apģērba sastāvdaļu, aizķeršanās (aizdare, pogas, dekorācijas, šuves vai tamlīdzīgi, kā rezultātā produktā rodas caurumi, spraugas un atveres vai izvirzījumi);

| c) | nožņaugšanās apdraudējums auklu, lenšu, saišu, trošu vai cilpu dēļ; |
| --- | --- |

c)

nožņaugšanās apdraudējums auklu, lenšu, saišu, trošu vai cilpu dēļ;

| d) | apdraudējums, ko rada monopavedieni; |
| --- | --- |

d)

apdraudējums, ko rada monopavedieni;

| e) | apdraudējums, ko rada rokturi. |
| --- | --- |

e)

apdraudējums, ko rada rokturi.

Standartos skaidri norāda drošus izmērus un testēšanas prasības attiecībā uz auklām, lentēm, saitēm, trosēm, cilpām un citiem sapīšanās apdraudējumu radošiem elementiem. Šie mērījumi vienmēr atspoguļo jaunākos antropometriskos datus un ir īpaši saistīti ar zināšanām par bērnu drošību. Arī produktu uzglabāšanas maisiņiem jābūt drošiem.

11.   AIZRĪŠANĀS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai novērstu aizrīšanās apdraudējumu.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar aizrīšanos, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | neviena detaļa, ko bērnam varētu būt pa spēkam atdalīt no produkta, nav tik maza, lai radītu aizrīšanās apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

neviena detaļa, ko bērnam varētu būt pa spēkam atdalīt no produkta, nav tik maza, lai radītu aizrīšanās apdraudējumu;

| b) | lietošanas laikā (piemēram, nokrītot) neviena detaļa nesaplīst, nesadalās vai neatdalās tik maza, ka tā radītu aizrīšanās apdraudējumu; |
| --- | --- |

b)

lietošanas laikā (piemēram, nokrītot) neviena detaļa nesaplīst, nesadalās vai neatdalās tik maza, ka tā radītu aizrīšanās apdraudējumu;

| c) | neviena detaļa, ko var noņemt, neizmantojot darbarīku, nerada aizrīšanās apdraudējumu; |
| --- | --- |

c)

neviena detaļa, ko var noņemt, neizmantojot darbarīku, nerada aizrīšanās apdraudējumu;

| d) | jebkuru detaļu, kas ir tik gara, ka, bērnam ieliekot produktu mutē, tas var izraisīt rīstīšanās refleksu, nedrīkst dot bērniem, kuri ir pārāk jauni, lai bez palīdzības varētu pastāvīgi sēdēt, jo pastāv aizrīšanās apdraudējums; |
| --- | --- |

d)

jebkuru detaļu, kas ir tik gara, ka, bērnam ieliekot produktu mutē, tas var izraisīt rīstīšanās refleksu, nedrīkst dot bērniem, kuri ir pārāk jauni, lai bez palīdzības varētu pastāvīgi sēdēt, jo pastāv aizrīšanās apdraudējums;

| e) | pildījuma materiāli, kas rada aizrīšanās apdraudējumu, nekļūst pieejami, ja tie tiek pakļauti bērna spēka iedarbībai; |
| --- | --- |

e)

pildījuma materiāli, kas rada aizrīšanās apdraudējumu, nekļūst pieejami, ja tie tiek pakļauti bērna spēka iedarbībai;

| f) | produkti nerada ieelpošanas apdraudējumu tajos esošo elementu izmēra dēļ vai tāpēc, ka šie elementi kļūst pietiekami mazi vai pieejami, ja tie tiek pakļauti bērna spēka iedarbībai; |
| --- | --- |

f)

produkti nerada ieelpošanas apdraudējumu tajos esošo elementu izmēra dēļ vai tāpēc, ka šie elementi kļūst pietiekami mazi vai pieejami, ja tie tiek pakļauti bērna spēka iedarbībai;

| g) | jāņem vērā produktu kopējais izmērs un forma un vajadzības gadījumā jāpiemēro tehniski/mehāniski risinājumi (piemēram, gaisa caurumi produktos, kur parastā un paredzamā lietošanā pastāv aizrīšanās apdraudējums). |
| --- | --- |

g)

jāņem vērā produktu kopējais izmērs un forma un vajadzības gadījumā jāpiemēro tehniski/mehāniski risinājumi (piemēram, gaisa caurumi produktos, kur parastā un paredzamā lietošanā pastāv aizrīšanās apdraudējums).

Standartos skaidri norāda drošus izmērus un pārbaudes prasības attiecībā uz aizrīšanās apdraudējumu. Šie mērījumi vienmēr atspoguļo jaunākos antropometriskos datus un ir īpaši saistīti ar zināšanām par bērnu drošību.

12.   NOSMAKŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai pēc iespējas būtu ierobežots nosmakšanas apdraudējums, kas saistīts ar produktiem un to iepakojumu. Šāds apdraudējums rodas, ja deguns un mute tiek vienlaikus aizsprostoti.

Cita starpā iekļauj prasības attiecībā uz šādiem apdraudējumiem (ja nepieciešams):

| a) | nosmakšana no plāniem/mīkstiem materiāliem, kas var klāties tā, ka nosedz bērna seju (ieskaitot uzlīmes); |
| --- | --- |

a)

nosmakšana no plāniem/mīkstiem materiāliem, kas var klāties tā, ka nosedz bērna seju (ieskaitot uzlīmes);

| b) | nosmakšana no plāniem plastmasas maisiņiem, kuru atvēruma perimetrs ir lielāks par bērna galvas apkārtmēru; |
| --- | --- |

b)

nosmakšana no plāniem plastmasas maisiņiem, kuru atvēruma perimetrs ir lielāks par bērna galvas apkārtmēru;

| c) | nosmakšana no pašlīmējošā iepakojuma (piemēram, pārtikas plēves); |
| --- | --- |

c)

nosmakšana no pašlīmējošā iepakojuma (piemēram, pārtikas plēves);

| d) | nosmakšana no formas produktiem, kurus var novietot virs bērna sejas, tādējādi rodoties hermētiskam blīvējumam; |
| --- | --- |

d)

nosmakšana no formas produktiem, kurus var novietot virs bērna sejas, tādējādi rodoties hermētiskam blīvējumam;

| e) | nosmakšana gadījumā, kad elpceļi tiek pārklāti ar mīkstiem, pūkainiem, elastīgiem materiāliem, īpaši bērnu gulēšanas vidē (attiecībā uz jaunākiem bērniem), vai iegrimst tajos. |
| --- | --- |

e)

nosmakšana gadījumā, kad elpceļi tiek pārklāti ar mīkstiem, pūkainiem, elastīgiem materiāliem, īpaši bērnu gulēšanas vidē (attiecībā uz jaunākiem bērniem), vai iegrimst tajos.

Ja iespējams, jāizvairās no bīstamiem iepakojuma materiāliem, taču, ja tie ir nepieciešami, tiem jābūt drošiem pēc konstrukcijas (t. i., perforētiem vai zem minimālā biezuma). Turklāt patērētāji būtu jāinformē par iepakojuma radītu apdraudējumu (t. i., ārējas nosmakšanas risku).

12.1.   AR ELPOŠANU SAISTĪTS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai nosmakšanas apdraudējums, kas saistīts ar gaisa caurlaidības trūkumu, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar gaisa caurlaidību, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | bērna deguns un mute netiek aizsegti vienlaikus; |
| --- | --- |

a)

bērna deguns un mute netiek aizsegti vienlaikus;

| b) | matrači, gultas veļa un citi līdzīgi produkti neklājas tā, ka nosedz bērna seju; |
| --- | --- |

b)

matrači, gultas veļa un citi līdzīgi produkti neklājas tā, ka nosedz bērna seju;

| c) | papildu matrači vai gultas piederumi nerada papildu nosmakšanas risku. |
| --- | --- |

c)

papildu matrači vai gultas piederumi nerada papildu nosmakšanas risku.

13.   NORĪŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar norīšanu, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar norīšanu, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | piestiprinātās detaļas paliek piestiprinātas, un atdalīšanās gadījumā tās nesadalās gabalos; |
| --- | --- |

a)

piestiprinātās detaļas paliek piestiprinātas, un atdalīšanās gadījumā tās nesadalās gabalos;

| b) | nelieliem priekšmetiem un detaļām ir tāds izmērs un konstrukcija, lai tie caur bērna muti un rīkli nenokļūtu kuņģī; |
| --- | --- |

b)

nelieliem priekšmetiem un detaļām ir tāds izmērs un konstrukcija, lai tie caur bērna muti un rīkli nenokļūtu kuņģī;

| c) | magnēti, baterijas un citas līdzīgas sastāvdaļas ir īpaši bīstamas, un nav pieļaujams, ka bērns var piekļūt šādām daļām vai tās norīt. |
| --- | --- |

c)

magnēti, baterijas un citas līdzīgas sastāvdaļas ir īpaši bīstamas, un nav pieļaujams, ka bērns var piekļūt šādām daļām vai tās norīt.

14.   IEVIETOŠANAS UN IEELPOŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai ievietošanas un ieelpošanas apdraudējums, ko rada sīkas detaļas, kuras var ievietot ausīs vai degunā, būtu pēc iespējas ierobežots.

15.   BĪSTAMI STŪRI, ŠĶAUTNES UN IZVIRZĪJUMI

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai sagriešanas un līdzīgi apdraudējumi, kas saistīti ar asiem stūriem, šķautnēm vai izvirzījumiem, būtu pēc iespējas ierobežoti.

Lai novērstu apdraudējumus, kas saistīti ar asiem stūriem, šķautnēm vai izvirzījumiem, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | virsmām jābūt gludām, izņemot gadījumus, kad virsma ir īpaši izstrādāta, lai palīdzētu droši izmantot bērnu produktu; |
| --- | --- |

a)

virsmām jābūt gludām, izņemot gadījumus, kad virsma ir īpaši izstrādāta, lai palīdzētu droši izmantot bērnu produktu;

| b) | nepieļauj asas šķautnes, stūrus, stieples un izvirzījumus; |
| --- | --- |

b)

nepieļauj asas šķautnes, stūrus, stieples un izvirzījumus;

| c) | nav izvirzītu daļu, kas var izraisīt savainojumus; |
| --- | --- |

c)

nav izvirzītu daļu, kas var izraisīt savainojumus;

| d) | produkta izvirzījumi nerada ievērojamus savainojumus; |
| --- | --- |

d)

produkta izvirzījumi nerada ievērojamus savainojumus;

| e) | materiāls ir bez skabargām; |
| --- | --- |

e)

materiāls ir bez skabargām;

| f) | metāla virsmas un citas metāla detaļas ir izturīgas pret koroziju un lobīšanos; |
| --- | --- |

f)

metāla virsmas un citas metāla detaļas ir izturīgas pret koroziju un lobīšanos;

| g) | neizmanto stikla plāksnes; |
| --- | --- |

g)

neizmanto stikla plāksnes;

| h) | stikla vate un citi līdzīgi minerāli nerada nožņaugšanās vai smakšanas risku; |
| --- | --- |

h)

stikla vate un citi līdzīgi minerāli nerada nožņaugšanās vai smakšanas risku;

| i) | polsterējuma/pildījuma materiālos nav cietu vai asu priekšmetu. |
| --- | --- |

i)

polsterējuma/pildījuma materiālos nav cietu vai asu priekšmetu.

16.   KONSTRUKCIJAS INTEGRITĀTES APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktiem ir pietiekams stiprums un konstrukcijas integritāte, lai tie kalpotu visu paredzēto kalpošanas laiku. Tos konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar turpmāku lietošanu pēc paredzamā laika posma, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar konstrukcijas integritāti, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | produktiem ir atbilstošs stiprums un izturība, kas saglabājas visu produkta kalpošanas laiku; |
| --- | --- |

a)

produktiem ir atbilstošs stiprums un izturība, kas saglabājas visu produkta kalpošanas laiku;

| b) | produkti un materiāli (ieskaitot audumus un šuves) ir pietiekami stipri, lai tie izturētu visus paredzētos lietojumus un apstākļus un tie nebojātos vai nekļūtu bīstami laika gaitā un temperatūras izmaiņu, mitruma un UV gaismas iedarbības rezultātā; |
| --- | --- |

b)

produkti un materiāli (ieskaitot audumus un šuves) ir pietiekami stipri, lai tie izturētu visus paredzētos lietojumus un apstākļus un tie nebojātos vai nekļūtu bīstami laika gaitā un temperatūras izmaiņu, mitruma un UV gaismas iedarbības rezultātā;

| c) | produktiem, kuriem nepieciešama salikšana un/vai uzstādīšana, pēc salikšanas/uzstādīšanas saskaņā ar ražotāja instrukcijām ir tāda pati konstrukcijas integritāte kā produktiem, ko salicis/uzmontējis ražotājs, un tie atbilst visām drošības prasībām, kas attiecas uz šiem produktiem; |
| --- | --- |

c)

produktiem, kuriem nepieciešama salikšana un/vai uzstādīšana, pēc salikšanas/uzstādīšanas saskaņā ar ražotāja instrukcijām ir tāda pati konstrukcijas integritāte kā produktiem, ko salicis/uzmontējis ražotājs, un tie atbilst visām drošības prasībām, kas attiecas uz šiem produktiem;

| d) | produktu, kurus bērnam augot var pielāgot, izturība nemainās mehāniskās slodzes rezultātā; |
| --- | --- |

d)

produktu, kurus bērnam augot var pielāgot, izturība nemainās mehāniskās slodzes rezultātā;

| e) | nostiprināšanas ierīces, kas paredzētas produkta drošai piestiprināšanai pie cita priekšmeta, produktiem vai ierīcēm, saglabā to efektivitāti visu produkta kalpošanas laiku. |
| --- | --- |

e)

nostiprināšanas ierīces, kas paredzētas produkta drošai piestiprināšanai pie cita priekšmeta, produktiem vai ierīcēm, saglabā to efektivitāti visu produkta kalpošanas laiku.

17.   APDRAUDĒJUMS, KAS SAISTĪTS AR AIZSARGFUNKCIJĀM

Bērnu produkti, kas nodrošina aizsargfunkciju, droši ierobežo bērna piekļuvi apdraudējumiem. Produkti, kuri notur bērnu noteiktā vidē (piemēram, barjeras) vai kuri aizsargā bērnu no apdraudējumiem, kas saistīti ar laikapstākļiem un/vai kukaiņiem, vai ierobežo bērna kustību un/vai ierobežo bērna piekļuvi apdraudējumiem (piemēram, stūru aizsargi), nodrošina paredzēto aizsargfunkciju drošā veidā.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar aizsargfunkcijām, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | aizsargfunkcija ir piemērota bērna vecumam un spējām, tā nerada un nepieļauj piekļuvi papildu apdraudējumiem, un produkta lietošanas laikā tā funkcija un efektivitāte nesamazinās; |
| --- | --- |

a)

aizsargfunkcija ir piemērota bērna vecumam un spējām, tā nerada un nepieļauj piekļuvi papildu apdraudējumiem, un produkta lietošanas laikā tā funkcija un efektivitāte nesamazinās;

| b) | barjeras konstruē tā, lai bērns nevarētu tām pārkāpt pāri, iziet zem tām, izlīst tām cauri vai tās noņemt; |
| --- | --- |

b)

barjeras konstruē tā, lai bērns nevarētu tām pārkāpt pāri, iziet zem tām, izlīst tām cauri vai tās noņemt;

| c) | barjeru augstums vienmēr ir drošs un atbilst gan bērna attīstības stadijai, gan jaunākajiem antropometriskajiem datiem; |
| --- | --- |

c)

barjeru augstums vienmēr ir drošs un atbilst gan bērna attīstības stadijai, gan jaunākajiem antropometriskajiem datiem;

| d) | produkti, kas nodrošina bērna aizsargfunkciju, nerada iesprūšanas apdraudējumu; |
| --- | --- |

d)

produkti, kas nodrošina bērna aizsargfunkciju, nerada iesprūšanas apdraudējumu;

| e) | jānodrošina, ka bērns vai aprūpētājs netīšām nevar atspējot vai izkustināt nevienu bloķēšanas/fiksācijas mehānismu; |
| --- | --- |

e)

jānodrošina, ka bērns vai aprūpētājs netīšām nevar atspējot vai izkustināt nevienu bloķēšanas/fiksācijas mehānismu;

| f) | pretapgāšanās produktus (piemēram, produktus, kas neļauj mēbelēm, glabāšanas mēbelēm, TV ekrāniem uzkrist bērnam) konstruē ar piemērotiem stiprinājumiem un materiāliem, kas iztur spēkus, kuriem tie ir paredzami pakļauti, ieskaitot novecošanos, UV gaismu utt.; |
| --- | --- |

f)

pretapgāšanās produktus (piemēram, produktus, kas neļauj mēbelēm, glabāšanas mēbelēm, TV ekrāniem uzkrist bērnam) konstruē ar piemērotiem stiprinājumiem un materiāliem, kas iztur spēkus, kuriem tie ir paredzami pakļauti, ieskaitot novecošanos, UV gaismu utt.;

| g) | pretatvēršanas mehānismus (piemēram, produktus, kas neļauj bērniem atvērt durvis un logus) konstruē ar piemērotu bloķēšanas ierīci un spēkiem, kas novērš krišanas risku. |
| --- | --- |

g)

pretatvēršanas mehānismus (piemēram, produktus, kas neļauj bērniem atvērt durvis un logus) konstruē ar piemērotu bloķēšanas ierīci un spēkiem, kas novērš krišanas risku.

18.   APDRAUDĒJUMS, KAS SAISTĪTS AR PASĪVĀS DROŠĪBAS SISTĒMĀM

Bērnu produkti, kam ir pasīvās drošības sistēma, drošā veidā ierobežo bērna piekļuvi apdraudējumiem, un tie nerada papildu apdraudējumus no pašām pasīvās drošības sistēmām.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar pasīvās drošības sistēmām, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | pasīvās drošības sistēmas ir droši piestiprinātas un pašas nerada apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

pasīvās drošības sistēmas ir droši piestiprinātas un pašas nerada apdraudējumu;

| b) | pasīvās drošības sistēmas ir pielāgojamas bērna izmēram; |
| --- | --- |

b)

pasīvās drošības sistēmas ir pielāgojamas bērna izmēram;

| c) | pasīvās drošības sistēmas ir efektīvas vienmēr un visās lietošanas situācijās; |
| --- | --- |

c)

pasīvās drošības sistēmas ir efektīvas vienmēr un visās lietošanas situācijās;

| d) | pasīvās drošības sistēmām tiek ņemtas vērā visas iespējamās kustības un spēki, ko bērns var pielietot; |
| --- | --- |

d)

pasīvās drošības sistēmām tiek ņemtas vērā visas iespējamās kustības un spēki, ko bērns var pielietot;

| e) | produkti ir droši lietošanā un nodrošina paredzēto pasīvās drošības funkciju; ārkārtas situācijā bērns ir viegli izņemams. |
| --- | --- |

e)

produkti ir droši lietošanā un nodrošina paredzēto pasīvās drošības funkciju; ārkārtas situācijā bērns ir viegli izņemams.

19.   APDRAUDĒJUMS, KAS SAISTĪTS AR STABILITĀTI

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar produkta stabilitāti (ieskaitot nokrišanu vai apgāšanos), būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar stabilitāti, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | produkti nepieļauj apgāšanās apdraudējumu, kas varētu izraisīt bērna nokrišanu (piemēram, barošanas krēsla apgāšana, bērnam piespiežot kājas pret galdu); |
| --- | --- |

a)

produkti nepieļauj apgāšanās apdraudējumu, kas varētu izraisīt bērna nokrišanu (piemēram, barošanas krēsla apgāšana, bērnam piespiežot kājas pret galdu);

| b) | bērna vai produkta kustības laikā produkti ir stabili un droši; |
| --- | --- |

b)

bērna vai produkta kustības laikā produkti ir stabili un droši;

| c) | produkta piederumi vai daļas, kas konstruētas tā, ka tās var noņemt (piemēram, barošanas krēslam pievienojams paplātes galds), neietekmē produkta drošumu un stabilitāti. |
| --- | --- |

c)

produkta piederumi vai daļas, kas konstruētas tā, ka tās var noņemt (piemēram, barošanas krēslam pievienojams paplātes galds), neietekmē produkta drošumu un stabilitāti.

20.   NOKRIŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar nokrišanu, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar nokrišanu, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | produktus ar pārnēsāšanas rokturiem konstruē un ražo tā, lai rokturi neatdalītos no produkta, kad tajā tiek nēsāts bērns; |
| --- | --- |

a)

produktus ar pārnēsāšanas rokturiem konstruē un ražo tā, lai rokturi neatdalītos no produkta, kad tajā tiek nēsāts bērns;

| b) | rokturus piestiprina tā, lai nerastos apdraudējums, kas saistīts ar bērna izkrišanu no produkta; |
| --- | --- |

b)

rokturus piestiprina tā, lai nerastos apdraudējums, kas saistīts ar bērna izkrišanu no produkta;

| c) | šūpojošie produkti nerada nokrišanas risku; |
| --- | --- |

c)

šūpojošie produkti nerada nokrišanas risku;

| d) | produkti ir pietiekami augsti (atzveltne, roku balsts, barjeras funkcija utt.) un pietiekami izturīgi (arī produkti, kas izgatavoti no auduma), lai nodrošinātu bērna drošu turēšanu; |
| --- | --- |

d)

produkti ir pietiekami augsti (atzveltne, roku balsts, barjeras funkcija utt.) un pietiekami izturīgi (arī produkti, kas izgatavoti no auduma), lai nodrošinātu bērna drošu turēšanu;

| e) | produkti ar pasīvās drošības funkciju, kas paredzēta, lai novērstu kritienu, ir droši lietošanā un nerada papildu apdraudējumu no paša pasīvās drošības mehānisma; |
| --- | --- |

e)

produkti ar pasīvās drošības funkciju, kas paredzēta, lai novērstu kritienu, ir droši lietošanā un nerada papildu apdraudējumu no paša pasīvās drošības mehānisma;

| f) | produkti, kuros bērns atrodas augstā stāvoklī (piemēram, barošanas krēsli un to kāju atveres, drošības vārti utt.), nerada nokrišanas risku. |
| --- | --- |

f)

produkti, kuros bērns atrodas augstā stāvoklī (piemēram, barošanas krēsli un to kāju atveres, drošības vārti utt.), nerada nokrišanas risku.

21.   NOSLĪKŠANAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar noslīkšanu, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar noslīkšanu, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | visas nostiprināšanas ierīces ir drošas lietošanā un pašas nerada papildu apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

visas nostiprināšanas ierīces ir drošas lietošanā un pašas nerada papildu apdraudējumu;

| b) | ārkārtas situācijā bērns ir viegli izņemams; |
| --- | --- |

b)

ārkārtas situācijā bērns ir viegli izņemams;

| c) | bērns nevar nejauši izslīdēt no tāda produkta kā, piemēram, peldošs sēdeklis; |
| --- | --- |

c)

bērns nevar nejauši izslīdēt no tāda produkta kā, piemēram, peldošs sēdeklis;

| d) | peldoši produkti uztur peldēšanu; tie nedrīkst strauji zaudēt gaisa spiedienu; noplūdes gadījumā tie saglabā atlikušo peldspēju; |
| --- | --- |

d)

peldoši produkti uztur peldēšanu; tie nedrīkst strauji zaudēt gaisa spiedienu; noplūdes gadījumā tie saglabā atlikušo peldspēju;

| e) | peldoši produkti saglabā drošu stabilitāti, un to drošumu neietekmē vēja un ūdens straumes spēki, ja tos paredzēts izmantot atklātā ūdenī; |
| --- | --- |

e)

peldoši produkti saglabā drošu stabilitāti, un to drošumu neietekmē vēja un ūdens straumes spēki, ja tos paredzēts izmantot atklātā ūdenī;

| f) | skaidri norāda visus atbilstošos brīdinājumus, piemēram, par to, ka bērnu nekad nedrīkst atstāt bez uzraudzības un ka noslīkšana var notikt īsā laikā un ļoti seklā ūdenī. |
| --- | --- |

f)

skaidri norāda visus atbilstošos brīdinājumus, piemēram, par to, ka bērnu nekad nedrīkst atstāt bez uzraudzības un ka noslīkšana var notikt īsā laikā un ļoti seklā ūdenī.

22.   ELEKTRISKA RAKSTURA APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar elektrisko produktu lietošanu (ieskaitot strāvas triecienu), būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu elektriska rakstura apdraudējumu, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | ja tiek izmantota uzkrāta enerģija (piemēram, no baterijas), izmantotā strāva un bērnu produkta dizains nerada nekādu risku bērnam; |
| --- | --- |

a)

ja tiek izmantota uzkrāta enerģija (piemēram, no baterijas), izmantotā strāva un bērnu produkta dizains nerada nekādu risku bērnam;

| b) | baterijas un spriegumaktīvas daļas bērnam nav pieejamas; |
| --- | --- |

b)

baterijas un spriegumaktīvas daļas bērnam nav pieejamas;

| c) | elektrisko produktu vadi nerada papildu apdraudējumu. |
| --- | --- |

c)

elektrisko produktu vadi nerada papildu apdraudējumu.

23.   BIOMETRISKAIS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar biometrisko parametru izmantošanu, būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar biometriskiem riskiem, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | ja tiek izmantoti biometriskie parametri, bērnu produkts nerada nekādu risku bērnam; |
| --- | --- |

a)

ja tiek izmantoti biometriskie parametri, bērnu produkts nerada nekādu risku bērnam;

| b) | vienmēr ir jābūt mehāniskai rezerves sistēmai, lai persona, kuras raksturlielumi ierīcē nav ieprogrammēti, varētu to darbināt, jo īpaši avārijas gadījumā vai akumulatora darbības traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

b)

vienmēr ir jābūt mehāniskai rezerves sistēmai, lai persona, kuras raksturlielumi ierīcē nav ieprogrammēti, varētu to darbināt, jo īpaši avārijas gadījumā vai akumulatora darbības traucējumu gadījumā.

24.   AKUSTISKAIS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai apdraudējums, kas saistīts ar skaņām, būtu pēc iespējas ierobežots.

Skaņas izdošanai paredzētie produkti nerada skaļus maksimālos trokšņus un/vai skaļus nepārtrauktus trokšņus, kas var izraisīt bērna dzirdes bojājumu risku.

25.   STAROJUMA RADĪTS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai mākslīgā un dabiskā starojuma radītais veselības apdraudējums vai acu vai ādas traumu risks būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar starojumu no mākslīgiem avotiem, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | produkta izstarota gaisma ir droša un netraucē dabiskos miega ritmus; |
| --- | --- |

a)

produkta izstarota gaisma ir droša un netraucē dabiskos miega ritmus;

| b) | neizmanto augstas intensitātes gaismu un koncentrētu gaismu; |
| --- | --- |

b)

neizmanto augstas intensitātes gaismu un koncentrētu gaismu;

| c) | pēc iespējas vairāk ierobežo neredzamā starojuma radīto apdraudējumu (tai skaitā elektrisko, magnētisko, elektromagnētisko lauku un cita veida starojumu); |
| --- | --- |

c)

pēc iespējas vairāk ierobežo neredzamā starojuma radīto apdraudējumu (tai skaitā elektrisko, magnētisko, elektromagnētisko lauku un cita veida starojumu);

| d) | norāda prasības apdraudējuma, kas saistīts ar starojumu no dabīgiem avotiem, piemēram, saules apdegumiem, novēršanai. |
| --- | --- |

d)

norāda prasības apdraudējuma, kas saistīts ar starojumu no dabīgiem avotiem, piemēram, saules apdegumiem, novēršanai.

26.   RADIOAKTĪVAIS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktos neizmanto tādus materiālus, kas varētu palielināt radioaktīvo apdraudējumu.

27.   HIGIĒNAS APDRAUDĒJUMS

Bērnu produktus konstruē un ražo tā, lai ar higiēnu saistītais apdraudējums būtu pēc iespējas ierobežots.

Lai novērstu apdraudējumu, kas saistīts ar higiēnas riskiem, cita starpā iekļauj šādas prasības (ja nepieciešams):

| a) | produktus konstruē tā, lai izvairītos no inficēšanās vai kontaminācijas riska; |
| --- | --- |

a)

produktus konstruē tā, lai izvairītos no inficēšanās vai kontaminācijas riska;

| b) | produkti nerada mikrobioloģisku apdraudējumu saistībā ar dzīvnieku izcelsmes materiāla (piemēram, spalvu) nepietiekamu higiēnu; |
| --- | --- |

b)

produkti nerada mikrobioloģisku apdraudējumu saistībā ar dzīvnieku izcelsmes materiāla (piemēram, spalvu) nepietiekamu higiēnu;

| c) | produkti ir tīrāmi un pēc tīrīšanas joprojām atbilst visām drošuma prasībām; |
| --- | --- |

c)

produkti ir tīrāmi un pēc tīrīšanas joprojām atbilst visām drošuma prasībām;

| d) | arī produktiem, kas izgatavoti no reciklētiem materiāliem, atbilst šīm prasībām; |
| --- | --- |

d)

arī produktiem, kas izgatavoti no reciklētiem materiāliem, atbilst šīm prasībām;

| e) | ražotājs nodrošina rūpīgas tīrīšanas instrukcijas; |
| --- | --- |

e)

ražotājs nodrošina rūpīgas tīrīšanas instrukcijas;

| f) | materiāls ir brīvs no bioloģiska un kaitīgo organismu piesārņojuma. |
| --- | --- |

f)

materiāls ir brīvs no bioloģiska un kaitīgo organismu piesārņojuma.

28.   APDRAUDĒJUMS, KAS SAISTĪTS AR INFORMĀCIJU, KURU SNIEDZ KOPĀ AR PRODUKTU

Tiek sniegta informācija par drošību, jo īpaši tādēļ, lai novērstu apdraudējumus, no kuriem nevar izvairīties, izstrādājot pašu produktu. Informāciju, kas tiek sniegta uz produkta vai kopā ar to, nodrošina tā, lai apdraudējums būtu pēc iespējas ierobežots.

Attiecībā uz informāciju par drošību cita starpā iekļauj šādas prasības:

| a) | informāciju par drošību sniedz skaidrā un pamanāmā veidā, ietverot pirkuma informāciju, lietošanas instrukcijas, marķējumus un brīdinājumus; |
| --- | --- |

a)

informāciju par drošību sniedz skaidrā un pamanāmā veidā, ietverot pirkuma informāciju, lietošanas instrukcijas, marķējumus un brīdinājumus;

| b) | ja iespējams, teksta vietā vai papildus tam, lai sniegtu informāciju par drošību, izmanto skaidras un saprotamas piktogrammas un ilustrācijas; |
| --- | --- |

b)

ja iespējams, teksta vietā vai papildus tam, lai sniegtu informāciju par drošību, izmanto skaidras un saprotamas piktogrammas un ilustrācijas;

| c) | informācija ir tās valsts valodā(-ās), kurā produkts tiek laists tirgū; |
| --- | --- |

c)

informācija ir tās valsts valodā(-ās), kurā produkts tiek laists tirgū;

| d) | marķējumi uz produkta paliek skaidri redzami un viegli salasāmi visā produkta kalpošanas laikā; |
| --- | --- |

d)

marķējumi uz produkta paliek skaidri redzami un viegli salasāmi visā produkta kalpošanas laikā;

| e) | patērētājam jāspēj tirdzniecības vietā skaidri un viegli saskatīt visu informāciju par pirkumu (arī tad, ja pārdošana notiek tiešsaistē); |
| --- | --- |

e)

patērētājam jāspēj tirdzniecības vietā skaidri un viegli saskatīt visu informāciju par pirkumu (arī tad, ja pārdošana notiek tiešsaistē);

| f) | tiek sniegtas drošuma, uzstādīšanas, salikšanas, lietošanas un apkopes instrukcijas; |
| --- | --- |

f)

tiek sniegtas drošuma, uzstādīšanas, salikšanas, lietošanas un apkopes instrukcijas;

| g) | skaidri norāda drošas lietošanas ierobežojumus; |
| --- | --- |

g)

skaidri norāda drošas lietošanas ierobežojumus;

| h) | norāda lietošanas minimālo/maksimālo vecumu/svaru/augumu (ja nepieciešams, lai nodrošinātu produkta drošu lietošanu); |
| --- | --- |

h)

norāda lietošanas minimālo/maksimālo vecumu/svaru/augumu (ja nepieciešams, lai nodrošinātu produkta drošu lietošanu);

| i) | ja produkts var novecot, sniedz informāciju par to, kā pārbaudīt, vai produkts joprojām ir drošs lietošanai; |
| --- | --- |

i)

ja produkts var novecot, sniedz informāciju par to, kā pārbaudīt, vai produkts joprojām ir drošs lietošanai;

| j) | ja tas var radīt drošības problēmu, sniedz informāciju par to, kad un kā atbrīvoties no produkta vai to reciklēt; |
| --- | --- |

j)

ja tas var radīt drošības problēmu, sniedz informāciju par to, kad un kā atbrīvoties no produkta vai to reciklēt;

| k) | sniedz norādījumus par produkta pārbaudi pirms lietošanas, kā arī norādījumus nekavējoties pārtraukt lietošanu, ja produkts ir jebkādā veidā bojāts; |
| --- | --- |

k)

sniedz norādījumus par produkta pārbaudi pirms lietošanas, kā arī norādījumus nekavējoties pārtraukt lietošanu, ja produkts ir jebkādā veidā bojāts;

| l) | uzlīmēs uz produktiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas instrukcijās pievērš aprūpētāju uzmanību raksturīgajiem apdraudējumiem, kaitējuma vai blakusparādību riskiem, kas saistīti ar produktu lietošanu, un veidiem, kā no tiem izvairīties; |
| --- | --- |

l)

uzlīmēs uz produktiem vai uz to iepakojuma, kā arī tiem pievienotajās lietošanas instrukcijās pievērš aprūpētāju uzmanību raksturīgajiem apdraudējumiem, kaitējuma vai blakusparādību riskiem, kas saistīti ar produktu lietošanu, un veidiem, kā no tiem izvairīties;

| m) | marķējumi un attēli uz uzlīmēm vai iepakojuma nedrīkst maldināt par jebkuru standarta drošuma prasību; |
| --- | --- |

m)

marķējumi un attēli uz uzlīmēm vai iepakojuma nedrīkst maldināt par jebkuru standarta drošuma prasību;

| n) | marķējums, kas ļauj identificēt produktu, lai nodrošinātu tā izsekojamību izplatīšanas ķēdē, atbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

n)

marķējums, kas ļauj identificēt produktu, lai nodrošinātu tā izsekojamību izplatīšanas ķēdē, atbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem;

| o) | bērnu produktiem, kas paredzēti piestiprināšanai pie citiem produktiem, pievieno brīdinājumus, kas norāda uz apdraudējumu un riskiem, kuri saistīti ar piestiprināšanu pie nepiemērotiem produktiem; |
| --- | --- |

o)

bērnu produktiem, kas paredzēti piestiprināšanai pie citiem produktiem, pievieno brīdinājumus, kas norāda uz apdraudējumu un riskiem, kuri saistīti ar piestiprināšanu pie nepiemērotiem produktiem;

| p) | bērnu produktiem, kas paredzēti piestiprināšanai pie citiem produktiem, pievieno pirkuma informāciju, kas norāda to produktu veidu un klāstu, kuriem šis komponents ir piemērots. |
| --- | --- |

p)

bērnu produktiem, kas paredzēti piestiprināšanai pie citiem produktiem, pievieno pirkuma informāciju, kas norāda to produktu veidu un klāstu, kuriem šis komponents ir piemērots.

---

IETEIKUMI

| 30.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/177

---

PADOMES IETEIKUMS (ES) 2023/1339

(2023. gada 27. jūnijs)

par pievienošanos Pasaules Veselības organizācijas izveidotajam globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam un par pagaidu pasākumiem starptautiskās ceļošanas atvieglošanai, ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/953 zaudē spēku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | ES digitālais Covid sertifikāts, kas ieviests ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/953 (1), ir ātri kļuvis par globālu vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu standartu, un papildus visām Savienības dalībvalstīm šai sistēmai ir pievienojusies 51 trešā valsts un teritorija. Ar savu ārējo dimensiju ES digitālais Covid sertifikāts ir izrādījies arī visplašāk izmantotais risinājums un instruments, kas veicina drošu starptautisko ceļošanu un atveseļošanos pasaules līmenī. Bez tā izmantošanas ceļošanas jomā ES digitālais COVID sertifikāts veicināja arī pārrobežu vakcinācijas nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(1)

ES digitālais Covid sertifikāts, kas ieviests ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/953 (1), ir ātri kļuvis par globālu vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu standartu, un papildus visām Savienības dalībvalstīm šai sistēmai ir pievienojusies 51 trešā valsts un teritorija. Ar savu ārējo dimensiju ES digitālais Covid sertifikāts ir izrādījies arī visplašāk izmantotais risinājums un instruments, kas veicina drošu starptautisko ceļošanu un atveseļošanos pasaules līmenī. Bez tā izmantošanas ceļošanas jomā ES digitālais COVID sertifikāts veicināja arī pārrobežu vakcinācijas nepārtrauktību.

| (2) | ES digitālais Covid sertifikāts bija ārkārtīgi svarīgs brīvas pārvietošanās un ceļošanas nodrošināšanai, un tā pamatā esošā tehnoloģija arī turpmāk varētu kalpot par instrumentu, kas ir noderīgs, lai labāk sagatavotos iespējamām turpmākām veselības krīzēm, ļaujot iedzīvotājiem un uzņēmumiem mazināt infekcijas slimību ietekmi un nodrošināt pienācīgu sagatavotības līmeni veselības krīzēm. Tas atbilst arī Eiropas Revīzijas palātas īpašajam ziņojumam 01/2023 ar nosaukumu “Instrumenti, kas atvieglo ceļošanu Eiropas Savienībā Covid-19 pandēmijas laikā: atbilstīgas iniciatīvas, kuru ietekme sniedzas no panākumiem līdz ierobežotai izmantošanai”. |
| --- | --- |

(2)

ES digitālais Covid sertifikāts bija ārkārtīgi svarīgs brīvas pārvietošanās un ceļošanas nodrošināšanai, un tā pamatā esošā tehnoloģija arī turpmāk varētu kalpot par instrumentu, kas ir noderīgs, lai labāk sagatavotos iespējamām turpmākām veselības krīzēm, ļaujot iedzīvotājiem un uzņēmumiem mazināt infekcijas slimību ietekmi un nodrošināt pienācīgu sagatavotības līmeni veselības krīzēm. Tas atbilst arī Eiropas Revīzijas palātas īpašajam ziņojumam 01/2023 ar nosaukumu “Instrumenti, kas atvieglo ceļošanu Eiropas Savienībā Covid-19 pandēmijas laikā: atbilstīgas iniciatīvas, kuru ietekme sniedzas no panākumiem līdz ierobežotai izmantošanai”.

| (3) | Regula (ES) 2021/953 zaudē spēku 2023. gada 30. jūnijā. Tāpēc no 2023. gada 1. jūlija Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu iespējamā izdošana un akceptēšana būtu jāveic, pamatojoties uz dalībvalstu tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem un ievērojot tos. Arī šajā ieteikumā atsauces uz īstenošanas aktiem, kas pieņemti, ievērojot Regulu (ES) 2021/953, ir izdarītas tikai ērtības labad, un tās nebūtu jāsaprot tā, ka tiek uzturēti spēkā šādi īstenošanas akti vai Komisijas pilnvaras pieņemt un grozīt īstenošanas aktus saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953. Jebkuras atsauces uz īstenošanas aktiem, kas iepriekš pieņemti, ievērojot Regulu (ES) 2021/953, būtu jāsaprot kā statiskas atsauces uz minētajiem aktiem tādā redakcijā, kādu piemēro 2023. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) 2021/953 zaudē spēku 2023. gada 30. jūnijā. Tāpēc no 2023. gada 1. jūlija Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu iespējamā izdošana un akceptēšana būtu jāveic, pamatojoties uz dalībvalstu tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem un ievērojot tos. Arī šajā ieteikumā atsauces uz īstenošanas aktiem, kas pieņemti, ievērojot Regulu (ES) 2021/953, ir izdarītas tikai ērtības labad, un tās nebūtu jāsaprot tā, ka tiek uzturēti spēkā šādi īstenošanas akti vai Komisijas pilnvaras pieņemt un grozīt īstenošanas aktus saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953. Jebkuras atsauces uz īstenošanas aktiem, kas iepriekš pieņemti, ievērojot Regulu (ES) 2021/953, būtu jāsaprot kā statiskas atsauces uz minētajiem aktiem tādā redakcijā, kādu piemēro 2023. gada 30. jūnijā.

| (4) | Pasaules Veselības organizācija (PVO) izveidos globālu digitālās veselības sertifikācijas tīklu. Globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls ir mehānisms, kas palīdz verificēt sertifikātus, kurus izdevuši globālā digitālās veselības sertifikācijas tīkla dalībnieki. Šādi sertifikāti starptautiskās ceļošanas un aprūpes nepārtrauktības nolūkā sākotnēji attieksies uz Covid-19 sertifikātiem, un vēlāk tie varētu attiekties arī uz citu dokumentu sertifikāciju, piemēram, uz ierakstiem par plānveida imunizāciju un uz Starptautisko vakcinācijas vai profilakses sertifikātu, kas noteikts Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005) 6. pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Pasaules Veselības organizācija (PVO) izveidos globālu digitālās veselības sertifikācijas tīklu. Globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls ir mehānisms, kas palīdz verificēt sertifikātus, kurus izdevuši globālā digitālās veselības sertifikācijas tīkla dalībnieki. Šādi sertifikāti starptautiskās ceļošanas un aprūpes nepārtrauktības nolūkā sākotnēji attieksies uz Covid-19 sertifikātiem, un vēlāk tie varētu attiekties arī uz citu dokumentu sertifikāciju, piemēram, uz ierakstiem par plānveida imunizāciju un uz Starptautisko vakcinācijas vai profilakses sertifikātu, kas noteikts Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005) 6. pielikumā.

| (5) | Sistēmu izveide, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem mazinātu globālo veselības krīžu ietekmi uz ceļošanu, būtu jāuzskata par būtisku pīlāru Savienības programmā attiecībā uz sagatavotību globālajām veselības krīzēm. Dalība PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā veicinātu veselības sertifikātu standartu globālu saskaņošanu un tādas sistēmas izveidi, kas paredzēta digitālo veselības sertifikātu atzīšanai starptautiskai ceļošanai un aprūpes nepārtrauktībai. |
| --- | --- |

(5)

Sistēmu izveide, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem mazinātu globālo veselības krīžu ietekmi uz ceļošanu, būtu jāuzskata par būtisku pīlāru Savienības programmā attiecībā uz sagatavotību globālajām veselības krīzēm. Dalība PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā veicinātu veselības sertifikātu standartu globālu saskaņošanu un tādas sistēmas izveidi, kas paredzēta digitālo veselības sertifikātu atzīšanai starptautiskai ceļošanai un aprūpes nepārtrauktībai.

| (6) | Globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls, ko izstrādā PVO, savā struktūrā pārņem ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvaru, principus un atvērtās tehnoloģijas. Komisija plāno cieši sadarboties ar PVO nolūkā nodrošināt, lai globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls atbilstu Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 (2) iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām. Dalībvalstis būtu jāmudina cik vien iespējams drīz un vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim pievienoties PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam. Lai nodrošinātu gludu pāreju no ES digitālā Covid sertifikāta sistēmas uz PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, dalībvalstis būtu jāaicina izdot jaunus dokumenta parakstītāja sertifikātus, ko izmanto ES digitālo Covid sertifikātu izdošanai pirms Regulas (ES) 2021/953 termiņa beigām, lai nodrošinātu to maksimālu tehnisko derīgumu un reģistrētu tos saskaņā ar minēto regulu izveidotajā uzticamības satvara sadarbspējas vārtejā (“ES vārteja”). |
| --- | --- |

(6)

Globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls, ko izstrādā PVO, savā struktūrā pārņem ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvaru, principus un atvērtās tehnoloģijas. Komisija plāno cieši sadarboties ar PVO nolūkā nodrošināt, lai globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls atbilstu Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 (2) iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām. Dalībvalstis būtu jāmudina cik vien iespējams drīz un vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim pievienoties PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam. Lai nodrošinātu gludu pāreju no ES digitālā Covid sertifikāta sistēmas uz PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, dalībvalstis būtu jāaicina izdot jaunus dokumenta parakstītāja sertifikātus, ko izmanto ES digitālo Covid sertifikātu izdošanai pirms Regulas (ES) 2021/953 termiņa beigām, lai nodrošinātu to maksimālu tehnisko derīgumu un reģistrētu tos saskaņā ar minēto regulu izveidotajā uzticamības satvara sadarbspējas vārtejā (“ES vārteja”).

| (7) | Komisija plāno nodrošināt netraucētu pāreju, lai dalībvalstis varētu pievienoties PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, uzturot ES vārteju līdz 2023. gada 31. decembrim tādā veidā, kas atbalsta šā ieteikuma mērķus. Minētajā nolūkā Komisija plāno finansēt ES vārteju, izmantojot programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694694 (3). Tādējādi dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir pievienojušās ES vārtejai, būtu pietiekami daudz laika pieņemt procedūras, kas vajadzīgas, lai pievienotos PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija plāno nodrošināt netraucētu pāreju, lai dalībvalstis varētu pievienoties PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, uzturot ES vārteju līdz 2023. gada 31. decembrim tādā veidā, kas atbalsta šā ieteikuma mērķus. Minētajā nolūkā Komisija plāno finansēt ES vārteju, izmantojot programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694694 (3). Tādējādi dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir pievienojušās ES vārtejai, būtu pietiekami daudz laika pieņemt procedūras, kas vajadzīgas, lai pievienotos PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam.

| (8) | Visu to Savienības pilsoņu un iedzīvotāju rīcībā, kuri ceļo ārpus Savienības, arī turpmāk vajadzētu būt līdzekļiem, ar ko apliecināt savu ar Covid-19 saistīto statusu, kad vien tas tiek īpaši prasīts ceļošanai ārpus Savienības. Tāpēc, kad dalībvalstis būs pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tās būtu arī jāaicina pēc pieprasījuma izdot sertifikātus, kas ir saderīgi ar formātu, kuru noteicis PVO globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls, uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteikto tehnisko specifikāciju pamata ar mērķi atvieglot starptautisko ceļošanu uz trešām valstīm, kas prasa šādus sertifikātus, jo īpaši starptautiskā sabiedrības veselības ārkārtas situācijā. Šāda izdošana ne tikai atvieglotu starptautisko ceļošanu, bet arī varētu palīdzēt globāli saskaņot veselības sertifikātu standartus un izveidot sistēmu digitālo veselības sertifikātu atzīšanai un aprūpes nepārtrauktībai. |
| --- | --- |

(8)

Visu to Savienības pilsoņu un iedzīvotāju rīcībā, kuri ceļo ārpus Savienības, arī turpmāk vajadzētu būt līdzekļiem, ar ko apliecināt savu ar Covid-19 saistīto statusu, kad vien tas tiek īpaši prasīts ceļošanai ārpus Savienības. Tāpēc, kad dalībvalstis būs pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tās būtu arī jāaicina pēc pieprasījuma izdot sertifikātus, kas ir saderīgi ar formātu, kuru noteicis PVO globālais digitālās veselības sertifikācijas tīkls, uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteikto tehnisko specifikāciju pamata ar mērķi atvieglot starptautisko ceļošanu uz trešām valstīm, kas prasa šādus sertifikātus, jo īpaši starptautiskā sabiedrības veselības ārkārtas situācijā. Šāda izdošana ne tikai atvieglotu starptautisko ceļošanu, bet arī varētu palīdzēt globāli saskaņot veselības sertifikātu standartus un izveidot sistēmu digitālo veselības sertifikātu atzīšanai un aprūpes nepārtrauktībai.

| (9) | Dalībvalstīm šādi sertifikāti būtu jāizdod digitālā vai papīra formātā, vai abos. Potenciālajiem sertifikāta turētājiem vajadzētu būt tiesīgiem saņemt sertifikātus viņu izvēlētajā formātā. Sertifikātos iekļautā informācija būtu norādāma arī cilvēklasāmā formā un sniedzama vismaz izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un angļu valodā. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm šādi sertifikāti būtu jāizdod digitālā vai papīra formātā, vai abos. Potenciālajiem sertifikāta turētājiem vajadzētu būt tiesīgiem saņemt sertifikātus viņu izvēlētajā formātā. Sertifikātos iekļautā informācija būtu norādāma arī cilvēklasāmā formā un sniedzama vismaz izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un angļu valodā.

| (10) | ES digitālā Covid sertifikāta ieviešanai PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā būtu jādod iespēja trešām valstīm, kurās ieceļošanai to teritorijās joprojām tiek izvirzītas ar Covid-19 saistītas prasības un kurām ir savienojums ar ES vārteju, akceptēt un verificēt gan pirms 2023. gada 1. jūlija izdotos sertifikātus, gan sertifikātus, kas izdoti pēc 2023. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(10)

ES digitālā Covid sertifikāta ieviešanai PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā būtu jādod iespēja trešām valstīm, kurās ieceļošanai to teritorijās joprojām tiek izvirzītas ar Covid-19 saistītas prasības un kurām ir savienojums ar ES vārteju, akceptēt un verificēt gan pirms 2023. gada 1. jūlija izdotos sertifikātus, gan sertifikātus, kas izdoti pēc 2023. gada 1. jūlija.

| (11) | Raugoties no to ceļotāju viedokļa, kuri dodas uz Savienību, ir ieteicams, lai dalībvalstis – tiklīdz tās ir pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam nolūkā nodrošināt pienācīgu risinājumu sabiedrības veselības problēmām, kas saistītas ar Covid-19 pandēmiju –, saglabātu spēju akceptēt un verificēt sertifikātus, ko trešās valstis izdevušas PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā un kas joprojām atbilst augstajiem standartiem, kuri noteikti saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953. Ja dalībvalstis pieprasa Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas apliecinājumu, lai atceltu ierobežojumus ceļošanai uz Savienību, tām būtu jāakceptē Covid-19 sertifikāti, kas tehniski atbilst PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam. |
| --- | --- |

(11)

Raugoties no to ceļotāju viedokļa, kuri dodas uz Savienību, ir ieteicams, lai dalībvalstis – tiklīdz tās ir pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam nolūkā nodrošināt pienācīgu risinājumu sabiedrības veselības problēmām, kas saistītas ar Covid-19 pandēmiju –, saglabātu spēju akceptēt un verificēt sertifikātus, ko trešās valstis izdevušas PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā un kas joprojām atbilst augstajiem standartiem, kuri noteikti saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953. Ja dalībvalstis pieprasa Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas apliecinājumu, lai atceltu ierobežojumus ceļošanai uz Savienību, tām būtu jāakceptē Covid-19 sertifikāti, kas tehniski atbilst PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam.

| (12) | Savos 2022. gada 9. decembra secinājumos par vakcināciju kā vienu no visefektīvākajiem līdzekļiem, kā novērst slimības un uzlabot sabiedrības veselību, Padome aicināja Komisiju “izpētīt vakcinācijas sertifikātu digitālās versijas pievienoto vērtību, ņemot vērā pieredzi ar Eiropas digitālajām infrastruktūrām un citiem esošajiem instrumentiem, piemēram, starptautisko vakcinācijas vai profilakses sertifikātu”. PVO plāno līdzīgas norises, jo tās mērķis ir turpināt attīstīt savu globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, lai, piemēram, atbalstītu starptautiskā vakcinācijas un profilakses sertifikāta digitalizāciju vai plānveida imunizācijas vakcinācijas sertifikātus. Tāpēc dalībvalstis tiek aicinātas aktīvi piedalīties centienos turpināt attīstīt tīklu, kā arī izdot, akceptēt un verificēt attiecīgi cita veida vakcinācijas sertifikātus vai medicīniskos datus. |
| --- | --- |

(12)

Savos 2022. gada 9. decembra secinājumos par vakcināciju kā vienu no visefektīvākajiem līdzekļiem, kā novērst slimības un uzlabot sabiedrības veselību, Padome aicināja Komisiju “izpētīt vakcinācijas sertifikātu digitālās versijas pievienoto vērtību, ņemot vērā pieredzi ar Eiropas digitālajām infrastruktūrām un citiem esošajiem instrumentiem, piemēram, starptautisko vakcinācijas vai profilakses sertifikātu”. PVO plāno līdzīgas norises, jo tās mērķis ir turpināt attīstīt savu globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, lai, piemēram, atbalstītu starptautiskā vakcinācijas un profilakses sertifikāta digitalizāciju vai plānveida imunizācijas vakcinācijas sertifikātus. Tāpēc dalībvalstis tiek aicinātas aktīvi piedalīties centienos turpināt attīstīt tīklu, kā arī izdot, akceptēt un verificēt attiecīgi cita veida vakcinācijas sertifikātus vai medicīniskos datus.

| (13) | Pārejas laikposmā līdz 2023. gada 31. decembrim un lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, dalībvalstis, kas vēl nav pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tiek mudinātas pēc pieprasījuma, jo īpaši, ja ir izsludināta starptautiska sabiedrības veselības ārkārtas situācija, saskaņā ar valstu tiesību aktiem izdot Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātus tādā formātā, kas ir saderīgs ar Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām, ar noteikumu, ka to valstu tiesību aktos ir noteikts juridiskais pamats šādu sertifikātu izdošanai. Turklāt šajā pārejas periodā, ja dalībvalstis pieprasa Covid-19 sertifikātu apliecinājumu nolūkā atcelt ierobežojumus ceļošanai Savienībā, tās tiek mudinātas akceptēt Covid-19 vakcinācijas, pārslimošanas vai testēšanas apliecinājumus, uz kuriem iepriekš attiecies īstenošanas akts, kas pieņemts, ievērojot Regulas (ES) 2021/953 3. panta 10. punktu vai 8. panta 2. punktu, saskaņā ar Padomes Ieteikumā (ES) 2022/2548 izklāstīto pieeju (4). |
| --- | --- |

(13)

Pārejas laikposmā līdz 2023. gada 31. decembrim un lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, dalībvalstis, kas vēl nav pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tiek mudinātas pēc pieprasījuma, jo īpaši, ja ir izsludināta starptautiska sabiedrības veselības ārkārtas situācija, saskaņā ar valstu tiesību aktiem izdot Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātus tādā formātā, kas ir saderīgs ar Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām, ar noteikumu, ka to valstu tiesību aktos ir noteikts juridiskais pamats šādu sertifikātu izdošanai. Turklāt šajā pārejas periodā, ja dalībvalstis pieprasa Covid-19 sertifikātu apliecinājumu nolūkā atcelt ierobežojumus ceļošanai Savienībā, tās tiek mudinātas akceptēt Covid-19 vakcinācijas, pārslimošanas vai testēšanas apliecinājumus, uz kuriem iepriekš attiecies īstenošanas akts, kas pieņemts, ievērojot Regulas (ES) 2021/953 3. panta 10. punktu vai 8. panta 2. punktu, saskaņā ar Padomes Ieteikumā (ES) 2022/2548 izklāstīto pieeju (4).

| (14) | Tajā pašā laikposmā dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, arī tiek mudinātas saglabāt savienojumu ar ES vārteju, ciktāl šo vārteju uztur Komisija. Ir ieteicams, lai tās dalībvalstis, dalībvalstis, kas jau ir pievienojušās PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklam, informāciju, ko tās augšupielādē PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā, sinhronizētu ar ES vārteju. |
| --- | --- |

(14)

Tajā pašā laikposmā dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, arī tiek mudinātas saglabāt savienojumu ar ES vārteju, ciktāl šo vārteju uztur Komisija. Ir ieteicams, lai tās dalībvalstis, dalībvalstis, kas jau ir pievienojušās PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklam, informāciju, ko tās augšupielādē PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā, sinhronizētu ar ES vārteju.

| (15) | Dalībvalstis tiek aicinātas šo ieteikumu sākt īstenot no 2023. gada 1. jūlija, kas ir nākamā diena pēc Regulas (ES) 2021/953 darbības termiņa beigām, lai izvairītos no jebkādiem iespējamiem traucējumiem, jo īpaši attiecībā uz starptautiskiem ceļojumiem uz trešām valstīm, kurās joprojām ir vajadzīgi Covid sertifikāti. Konkrēti, attiecībā uz jauna dokumenta parakstītāja sertifikātu dalībvalstis var izdot šādu sertifikātu tikai, kamēr vēl ir spēkā Regula (ES) 2021/953. Tāpēc tās tiek aicinātas šim sertifikātam piešķirt maksimālo iespējamo tehnisko derīgumu un reģistrēt to ES vārtejā pirms Regulas (ES) 2021/953 termiņa beigām 2023. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstis tiek aicinātas šo ieteikumu sākt īstenot no 2023. gada 1. jūlija, kas ir nākamā diena pēc Regulas (ES) 2021/953 darbības termiņa beigām, lai izvairītos no jebkādiem iespējamiem traucējumiem, jo īpaši attiecībā uz starptautiskiem ceļojumiem uz trešām valstīm, kurās joprojām ir vajadzīgi Covid sertifikāti. Konkrēti, attiecībā uz jauna dokumenta parakstītāja sertifikātu dalībvalstis var izdot šādu sertifikātu tikai, kamēr vēl ir spēkā Regula (ES) 2021/953. Tāpēc tās tiek aicinātas šim sertifikātam piešķirt maksimālo iespējamo tehnisko derīgumu un reģistrēt to ES vārtejā pirms Regulas (ES) 2021/953 termiņa beigām 2023. gada 30. jūnijā.

| (16) | To personas datu apstrādei, ko veic, īstenojot šo ieteikumu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (5). Tāpēc dalībvalstīm vienmēr būtu jānodrošina, lai tiktu ievēroti attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi par personas datiem un jo īpaši, lai tiktu ievērots likumības princips, kas noteikts Regulā (ES) 2016/679, |
| --- | --- |

(16)

To personas datu apstrādei, ko veic, īstenojot šo ieteikumu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (5). Tāpēc dalībvalstīm vienmēr būtu jānodrošina, lai tiktu ievēroti attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi par personas datiem un jo īpaši, lai tiktu ievērots likumības princips, kas noteikts Regulā (ES) 2016/679,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Savienojums ar PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu

| 1. | Padome atzinīgi vērtē Komisijas nodomu cieši sadarboties ar PVO, lai izveidotu globālu digitālās veselības sertifikācijas tīklu, kas dotu iespēju PVO pārņemt ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvaru, principus un atvērtās tehnoloģijas, – pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dalībvalstis tiek mudinātas pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim pievienoties globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, ko veido PVO, ar nosacījumu, ka to valstu tiesību aktos ir noteikts atbilstošs juridiskais pamats. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katra dalībvalsts, kas vēlas pievienoties PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tiek mudināta izdot jaunu dokumenta parakstītāja sertifikātu ar maksimālo iespējamo tehnisko derīgumu un reģistrēt to ES vārtejā pirms Regulas (ES) 2021/953 darbības termiņa beigām. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padome atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt gludu pāreju no ES digitālā Covid sertifikāta sistēmas uz PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu. Tomēr dalībvalstu ziņā paliek izlemt, vai tās pievienojas globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam un vai tās to vēlas darīt ar esošajām tehnoloģijām vai arī pievienoties vēlākā posmā. |
| --- | --- |

4.

Sertifikātu izdošana un akceptēšana PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā

| 5. | Kad dalībvalstis ir pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tās tiek mudinātas pēc iespējas efektīvāk atbilstoši veikt PVO noteiktos uzdevumus saistībā ar PVO globālā digitālās veselības sertifikācijas tīkla darbību, ar noteikumu, ka Savienības vai valstu tiesību aktos ir noteikts atbilstošs juridiskais pamats saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, jo īpaši:






  a) | attiecīgi izdot Covid-19 sertifikātus, jo īpaši, ja ir izsludināta starptautiska sabiedrības veselības ārkārtas situācija, formātā, kas ir saderīgs ar PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

attiecīgi izdot Covid-19 sertifikātus, jo īpaši, ja ir izsludināta starptautiska sabiedrības veselības ārkārtas situācija, formātā, kas ir saderīgs ar PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktajām tehniskajām specifikācijām;

| b) | izdot šā punkta a) apakšpunktā minētos sertifikātus digitālā vai papīra formātā, vai abos, un atbilstoši veicinātu procesu, kurā potenciālie turētāji var saņemt sertifikātus viņu izvēlētajā formātā. Ir ieteicams, lai sertifikātos iekļautā informācija tiktu norādīta arī cilvēklasāmā formā un tiktu sniegta vismaz izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un angļu valodā; |
| --- | --- |

b)

izdot šā punkta a) apakšpunktā minētos sertifikātus digitālā vai papīra formātā, vai abos, un atbilstoši veicinātu procesu, kurā potenciālie turētāji var saņemt sertifikātus viņu izvēlētajā formātā. Ir ieteicams, lai sertifikātos iekļautā informācija tiktu norādīta arī cilvēklasāmā formā un tiktu sniegta vismaz izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un angļu valodā;

| c) | gadījumā, kad tās pieprasa Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas apliecinājumu nolūkā atcelt ierobežojumus, tām būtu jāakceptē tādi Covid-19 sertifikāti, kas atbilst PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, kad tās pieprasa Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas apliecinājumu nolūkā atcelt ierobežojumus, tām būtu jāakceptē tādi Covid-19 sertifikāti, kas atbilst PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam.

PVO globālā digitālās veselības sertifikācijas tīkla turpmākā attīstība

| 6. | Dalībvalstis tiek mudinātas aktīvi piedalīties centienos turpināt attīstīt PVO globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, ņemot vērā norises attiecībā uz Starptautisko veselības noteikumu atjaunināšanu, un analizēt iespējamos ieguvumus, izaicinājumus un juridiskās prasības attiecībā uz PVO digitālajiem sertifikātiem, tostarp cita starpā analizējot digitālo sertifikātu izmantošanu attiecībā uz citām slimībām un citu veselības datu autentifikāciju. |
| --- | --- |

6.

Pārejas periods līdz 2023. gada 31. decembrim

| 7. | Padome atzinīgi vērtē Komisijas nodomu līdz 2023. gada 31. decembrim saglabāt ES vārteju ES digitālajam Covid sertifikātam tādā veidā, kas atbalsta šā ieteikuma mērķus, nolūkā veicināt pasākumus, kas jāveic savienojumam ar globālo digitālās veselības sertifikācijas tīklu, ko pašlaik veido PVO, un turpināt to darīt pieejamu trešām valstīm un teritorijām, kas jau ir savienotas ar ES vārteju, ar noteikumu, ka minēto trešo valstu un teritoriju attiecīgos sertifikātus turpina izdot, pamatojoties uz standartiem un tehnoloģiskām sistēmām, kas ir sadarbspējīgas ar ES vārtejas uzticamības satvaru un kas ļauj pārbaudīt to autentiskumu, derīgumu un integritāti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Līdz brīdim, kad dalībvalstis būs pievienojušās 1. punktā minētajam PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam un laikposmā līdz 2023. gada 31. decembrim, tās tiek mudinātas saglabāt savienojumu ar ES vārteju, ciktāl šādu vārteju uztur Komisija un ar noteikumu, ka to valstu tiesību aktos pastāv atbilstošs juridiskais pamats saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, lai:






  a) | attiecīgā gadījumā, jo īpaši, ja ir izsludināta starptautiska sabiedrības veselības ārkārtas situācija, izdotu Covid-19 sertifikātus formātā, kura pamatā ir tehniskās Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktās tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

attiecīgā gadījumā, jo īpaši, ja ir izsludināta starptautiska sabiedrības veselības ārkārtas situācija, izdotu Covid-19 sertifikātus formātā, kura pamatā ir tehniskās Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1073 iepriekš noteiktās tehniskās specifikācijas;

| b) | izdotu šā punkta b) apakšpunktā minētos sertifikātus digitālā vai papīra formātā, vai abos, un atbilstoši veicinātu procesu, lai potenciālie turētāji saņemtu sertifikātus viņu izvēlētajā formātā. Ieteicams sertifikātos iekļauto informāciju norādīt arī cilvēklasāmā formā un sniegt vismaz izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un angļu valodā; |
| --- | --- |

b)

izdotu šā punkta b) apakšpunktā minētos sertifikātus digitālā vai papīra formātā, vai abos, un atbilstoši veicinātu procesu, lai potenciālie turētāji saņemtu sertifikātus viņu izvēlētajā formātā. Ieteicams sertifikātos iekļauto informāciju norādīt arī cilvēklasāmā formā un sniegt vismaz izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās un angļu valodā;

| c) | ja tās pieprasa Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas apliecinājumu, lai atceltu ierobežojumus, jo īpaši, ja ir izsludināta sabiedrības veselības ārkārtas situācijā ar starptautisku nozīmi, –akceptētu Covid-19 vakcinācijas, pārslimošanas vai testēšanas apliecinājumu, uz ko agrāk attiecies īstenošanas akts, kas pieņemts, ievērojot Regulas (ES) 2021/953 3. panta 10. punktu vai 8. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

ja tās pieprasa Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas apliecinājumu, lai atceltu ierobežojumus, jo īpaši, ja ir izsludināta sabiedrības veselības ārkārtas situācijā ar starptautisku nozīmi, –akceptētu Covid-19 vakcinācijas, pārslimošanas vai testēšanas apliecinājumu, uz ko agrāk attiecies īstenošanas akts, kas pieņemts, ievērojot Regulas (ES) 2021/953 3. panta 10. punktu vai 8. panta 2. punktu;

| 9. | Dalībvalstis, kas ir pievienojušās PVO globālajam digitālās veselības sertifikācijas tīklam, tiek arī mudinātas līdz 2023. gada 31. decembrim nodrošināt ES vārtejā un PVO globālajā digitālās veselības sertifikācijas tīklā augšupielādētās informācijas sinhronizāciju. |
| --- | --- |

9.

Luksemburgā, 2023. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/953 (2021. gada 14. jūnijs) par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā (OV L 211, 15.6.2021., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1073 (2021. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas un noteikumus ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/953 izveidotā ES digitālā Covid sertifikāta uzticamības satvara īstenošanai (OV L 230, 30.6.2021., 32. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (ES) 2022/2548 (2022. gada 13. decembris) par koordinētu pieeju ceļošanai uz Savienību Covid-19 pandēmijas laikā un ar ko aizstāj Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 (OV L 328, 22.12.2022., 146. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

5

---