# Eiropas Savienības L 169/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 169 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 4. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 169

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 4. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1404 (2023. gada 3. jūlijā), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1405 (2023. gada 3. jūlijs) par atļauju Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparātu un Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1404 (2023. gada 3. jūlijā), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1405 (2023. gada 3. jūlijs) par atļauju Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparātu un Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

Lactiplantibacillus plantarum

1

31

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2023/1230 (2023. gada 14. jūnijs) par mašīnām un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK un Padomes Direktīvu 73/361/EEK ( OV L 165, 29.6.2023. ) | 35 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2023/1230 (2023. gada 14. jūnijs) par mašīnām un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK un Padomes Direktīvu 73/361/EEK ( OV L 165, 29.6.2023. )

( OV L 165, 29.6.2023. )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1404

(2023. gada 3. jūlijā),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) 2022. gada 13. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) 2022. gada 13. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2022. gada 31. martā Eiropas Muciņu komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību. Sūdzība tika iesniegta Savienības atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2022. gada 31. martā Eiropas Muciņu komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību. Sūdzība tika iesniegta Savienības atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (3) | Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija 2022. gada 15. decembrī sniedza personām ierosināto maksājumu kopsavilkumu un detalizētu informāciju par to, kā aprēķina dempinga starpības un starpības, kas ir atbilstošas tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētās personas tika aicinātas trīs darbdienu laikā iesniegt piezīmes par minēto aprēķinu precizitāti. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji 2022. gada 19. decembrī kopīgi iesniedza piezīmes par iepriekšējas informācijas izpaušanu. Tie apgalvoja, i) ka informācijas izpaušanas tabulas virsrakstā bija norādīta nepareiza mērvienība, ii) ka konkrētu ražojumu veidu mērķa cenas neatspoguļoja paredzamās mērķa cenas, kas tiem zināmas, un iii) ka kaitējuma starpības aprēķinos nebija iekļauti konkrēti ražojumu veidi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija 2022. gada 15. decembrī sniedza personām ierosināto maksājumu kopsavilkumu un detalizētu informāciju par to, kā aprēķina dempinga starpības un starpības, kas ir atbilstošas tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētās personas tika aicinātas trīs darbdienu laikā iesniegt piezīmes par minēto aprēķinu precizitāti. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji 2022. gada 19. decembrī kopīgi iesniedza piezīmes par iepriekšējas informācijas izpaušanu. Tie apgalvoja, i) ka informācijas izpaušanas tabulas virsrakstā bija norādīta nepareiza mērvienība, ii) ka konkrētu ražojumu veidu mērķa cenas neatspoguļoja paredzamās mērķa cenas, kas tiem zināmas, un iii) ka kaitējuma starpības aprēķinos nebija iekļauti konkrēti ražojumu veidi.

| (4) | Komisija 2023. gada 12. janvārī ar Komisijas īstenošanas regulu (ES) 2023/100 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumus attiecīgās valsts izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2023. gada 12. janvārī ar Komisijas īstenošanas regulu (ES) 2023/100 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumus attiecīgās valsts izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam.

3

| (5) | Komisija iztirzāja iepriekš i) un iii) punktā minētās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju piezīmes pagaidu regulas 259. apsvērumā. Attiecībā uz iepriekš ii) punktā minēto piezīmi par mērķa cenām Komisija pagaidu regulas 258. apsvērumā secināja, ka piezīme neattiecās uz aprēķinu precizitāti un ka tā izvērtēs šo piezīmi kopā ar visu pārējo iesniegto informāciju pēc pagaidu pasākumu publicēšanas (sk. 125. apsvērumu). |
| --- | --- |

(5)

Komisija iztirzāja iepriekš i) un iii) punktā minētās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju piezīmes pagaidu regulas 259. apsvērumā. Attiecībā uz iepriekš ii) punktā minēto piezīmi par mērķa cenām Komisija pagaidu regulas 258. apsvērumā secināja, ka piezīme neattiecās uz aprēķinu precizitāti un ka tā izvērtēs šo piezīmi kopā ar visu pārējo iesniegto informāciju pēc pagaidu pasākumu publicēšanas (sk. 125. apsvērumu).

1.3.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (6) | Pēc tam kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), sūdzības iesniedzējs, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, Ķīnas Tautas Republikas valdība (“ĶV”) un viens nesaistīts importētājs pagaidu regulas 2. panta 1. punktā noteiktajā termiņā iesniedza rakstiskus apsvērumus, kuros darīja zināmu savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), sūdzības iesniedzējs, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, Ķīnas Tautas Republikas valdība (“ĶV”) un viens nesaistīts importētājs pagaidu regulas 2. panta 1. punktā noteiktajā termiņā iesniedza rakstiskus apsvērumus, kuros darīja zināmu savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem.

| (7) | Ieinteresētajām personām bija iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūras uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšana netika pieprasīta. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresētajām personām bija iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūras uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšana netika pieprasīta.

| (8) | Komisija turpināja pieprasīt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai izdarītu galīgos konstatējumus, it īpaši pagaidu regulas 140. un 141. apsvērumā izceltos, par muciņu importa daudzumiem, kas ievesti no Ķīnas. Izdarot galīgos konstatējumus, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā pārskatīja savus provizoriskos secinājumus. |
| --- | --- |

(8)

Komisija turpināja pieprasīt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai izdarītu galīgos konstatējumus, it īpaši pagaidu regulas 140. un 141. apsvērumā izceltos, par muciņu importa daudzumiem, kas ievesti no Ķīnas. Izdarot galīgos konstatējumus, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā pārskatīja savus provizoriskos secinājumus.

| (9) | Komisija 2023.gada 4. maijā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu attiecīgās valsts izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2023.gada 4. maijā informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu attiecīgās valsts izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (10) | Komisija 2023. gada 25. maijā, ņemot vērā dažus pēc galīgās informācijas izpaušanas saņemtos apgalvojumus, kas ietekmēja izmeklēšanas rezultātu, izpauda tos papildu faktus un apsvērumus, kuru dēļ Komisija izdarīja izmaiņas iepriekš izpaustajos galīgajos konstatējumos. Pēc šīs papildu galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika arī atvēlēts termiņš, kurā tās varēja paust viedokli. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2023. gada 25. maijā, ņemot vērā dažus pēc galīgās informācijas izpaušanas saņemtos apgalvojumus, kas ietekmēja izmeklēšanas rezultātu, izpauda tos papildu faktus un apsvērumus, kuru dēļ Komisija izdarīja izmaiņas iepriekš izpaustajos galīgajos konstatējumos. Pēc šīs papildu galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika arī atvēlēts termiņš, kurā tās varēja paust viedokli.

| (11) | Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā šajā regulā. |
| --- | --- |

(11)

Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā šajā regulā.

1.4.   Atlase

Atlase

| (12) | Attiecībā uz atlasi piezīmes netika saņemtas. Tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 6.–11. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz atlasi piezīmes netika saņemtas. Tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 6.–11. apsvērumā izdarītie secinājumi.

1.5.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (13) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(13)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   IZMEKLĒJAMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

IZMEKLĒJAMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums

| (14) | Izmeklējamais ražojums ir nerūsējošā tērauda muciņas, tvertnes, cilindri, cisternas, mucas un tamlīdzīgas atkārtoti uzpildāmas tilpnes, ko parasti dēvē par “atkārtoti uzpildāmām nerūsējošā tērauda muciņām”, ar apmēram cilindrisku formu, ar sieniņu biezumu 0,5 mm vai lielāku, tādu materiālu pildīšanai, kuri nav sašķidrināta gāze, jēlnafta un naftas produkti, ar ietilpību 4,5 litri vai lielāku, neatkarīgi no apdares, tilpuma vai nerūsējošā tērauda kategorijas, arī ar papildu sastāvdaļām (aprīkojumu šķidruma iztecināšanai, kakliņu, augšējo/apakšējo maliņu vai citām sastāvdaļām), arī krāsotas vai pārklātas ar citiem materiāliem (“muciņas” jeb “izmeklējamais ražojums”). |
| --- | --- |

(14)

Izmeklējamais ražojums ir nerūsējošā tērauda muciņas, tvertnes, cilindri, cisternas, mucas un tamlīdzīgas atkārtoti uzpildāmas tilpnes, ko parasti dēvē par “atkārtoti uzpildāmām nerūsējošā tērauda muciņām”, ar apmēram cilindrisku formu, ar sieniņu biezumu 0,5 mm vai lielāku, tādu materiālu pildīšanai, kuri nav sašķidrināta gāze, jēlnafta un naftas produkti, ar ietilpību 4,5 litri vai lielāku, neatkarīgi no apdares, tilpuma vai nerūsējošā tērauda kategorijas, arī ar papildu sastāvdaļām (aprīkojumu šķidruma iztecināšanai, kakliņu, augšējo/apakšējo maliņu vai citām sastāvdaļām), arī krāsotas vai pārklātas ar citiem materiāliem (“muciņas” jeb “izmeklējamais ražojums”).

| (15) | Turpmāk uzskaitītie ražojumi neietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā, ja tie tiek importēti atsevišķi no izmeklējamā ražojuma: kakliņi, mucās esošās metāla caurules, savienotāji vai krāni, apaļās etiķetes, vārsti un citas izmeklējamā ražojuma sastāvdaļas, piemēram, aprīkojums šķidruma iztecināšanai, kakliņi un augšējās/apakšējās maliņas. |
| --- | --- |

(15)

Turpmāk uzskaitītie ražojumi neietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā, ja tie tiek importēti atsevišķi no izmeklējamā ražojuma: kakliņi, mucās esošās metāla caurules, savienotāji vai krāni, apaļās etiķetes, vārsti un citas izmeklējamā ražojuma sastāvdaļas, piemēram, aprīkojums šķidruma iztecināšanai, kakliņi un augšējās/apakšējās maliņas.

2.2.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (16) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7310 10 00 un ex 7310 29 90 (TARIC kodi 7310100010 un 7310299010) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7310 10 00 un ex 7310 29 90 (TARIC kodi 7310100010 un 7310299010) (“attiecīgais ražojums”).

TARIC

2.3.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (17) | Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību; |
| --- | --- | --- |

(17)

Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību;

| — | Ķīnā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam izmeklējamajam ražojumam, un |
| --- | --- |

—

Ķīnā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam izmeklējamajam ražojumam, un

| — | ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana un kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana un kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (18) | Tā kā piezīmju par šo iedaļu nebija, Komisija apstiprināja, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā piezīmju par šo iedaļu nebija, Komisija apstiprināja, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

| (19) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ĶV un divi izlasē iekļauti ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes par pagaidu konstatējumiem attiecībā uz dempingu. |
| --- | --- |

(19)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ĶV un divi izlasē iekļauti ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes par pagaidu konstatējumiem attiecībā uz dempingu.

3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.1.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (20) | Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas ĶV iesniedza vairākus apsvērumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(20)

Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas ĶV iesniedza vairākus apsvērumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu šajā izmeklēšanā.

| (21) | Pirmkārt, ĶV norādīja, ka, tās ieskatās, ziņojumā (4) ir faktu un juridiskas nepilnības un ka uz tā pamata pieņemtie lēmumi nav likumīgi. Attiecībā uz faktiem ĶV uzskata, ka ziņojums ir sagrozīts, vienpusīgs un neatbilst realitātei. Turklāt ĶV pauda nostāju, ka tas, ka Komisija ir publicējusi ziņojumus par nedaudzām izraudzītām valstīm, rada bažas par lielākās labvēlības režīmu. ĶV arī uzskata, ka Komisijas paļaušanās uz ziņojumā sniegtajiem pierādījumiem neatbilst godīgu un taisnīgu tiesību garam, jo tā rada netaisnīgas priekšrocības Savienības ražošanas nozarei un faktiski ir līdzvērtīga lietas izlemšanai vēl pirms tiesas. |
| --- | --- |

(21)

Pirmkārt, ĶV norādīja, ka, tās ieskatās, ziņojumā (4) ir faktu un juridiskas nepilnības un ka uz tā pamata pieņemtie lēmumi nav likumīgi. Attiecībā uz faktiem ĶV uzskata, ka ziņojums ir sagrozīts, vienpusīgs un neatbilst realitātei. Turklāt ĶV pauda nostāju, ka tas, ka Komisija ir publicējusi ziņojumus par nedaudzām izraudzītām valstīm, rada bažas par lielākās labvēlības režīmu. ĶV arī uzskata, ka Komisijas paļaušanās uz ziņojumā sniegtajiem pierādījumiem neatbilst godīgu un taisnīgu tiesību garam, jo tā rada netaisnīgas priekšrocības Savienības ražošanas nozarei un faktiski ir līdzvērtīga lietas izlemšanai vēl pirms tiesas.

4

| (22) | Komisija tam nepiekrita. Komisija norādīja, ka ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to skaitā tiesību akti, noteikumi un citi oficiālie politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Tas tika darīts publiski pieejams 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt tā pamatā esošos faktus un pierādījumus vai sniegt piezīmes par tiem, un ne ĶV, ne citas personas nav iesniegušas argumentus vai pierādījumus, kas atspēkotu ziņojumā iekļautos avotus. Tāpēc nevis Komisija rīkojās neatbilstoši taisnīguma un tiesiskuma garam, bet ĶV bija tā, kas neizmantoja tai pieejamās procesuālās tiesības. Patiešām, kā norādīts pagaidu regulas 24. apsvērumā, ĶV neatbildēja uz aptaujas anketas jautājumiem par apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem un tādējādi nolēma nesadarboties šīs lietas izmeklēšanā. Ņemot vērā šo nesadarbošanos, Komisija informēja ĶV, ka, lai noteiktu, vai Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi, tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē. Komisija aicināja ĶV iesniegt piezīmes par pamatregulas 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija tam nepiekrita. Komisija norādīja, ka ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, to skaitā tiesību akti, noteikumi un citi oficiālie politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Tas tika darīts publiski pieejams 2017. gada decembrī, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt tā pamatā esošos faktus un pierādījumus vai sniegt piezīmes par tiem, un ne ĶV, ne citas personas nav iesniegušas argumentus vai pierādījumus, kas atspēkotu ziņojumā iekļautos avotus. Tāpēc nevis Komisija rīkojās neatbilstoši taisnīguma un tiesiskuma garam, bet ĶV bija tā, kas neizmantoja tai pieejamās procesuālās tiesības. Patiešām, kā norādīts pagaidu regulas 24. apsvērumā, ĶV neatbildēja uz aptaujas anketas jautājumiem par apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem un tādējādi nolēma nesadarboties šīs lietas izmeklēšanā. Ņemot vērā šo nesadarbošanos, Komisija informēja ĶV, ka, lai noteiktu, vai Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi, tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē. Komisija aicināja ĶV iesniegt piezīmes par pamatregulas 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

| (23) | Attiecībā uz ĶV apgalvojumu par lielākās labvēlības režīma pārkāpšanu Komisija atgādināja pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā paredzēto, ka ziņojumu par kādu valsti sagatavo tikai tad, ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi. Kad 2017. gadā stājās spēkā pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem attiecībā uz Ķīnu. Komisija 2020. gadā arī publicēja ziņojumu par kropļojumiem Krievijā, un attiecīgā gadījumā var sagatavot vēl citus ziņojumus. Turklāt Komisija atgādināja, ka ziņojumi nav obligāti, lai piemērotu pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir aprakstīti nosacījumi, kam jābūt izpildītiem, lai Komisija izdotu ziņojumus par konkrētām valstīm, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta d) apakšpunktu sūdzības iesniedzējiem nav pienākuma izmantot ziņojumu, turklāt tas, vai ir sagatavots ziņojums par konkrētu valsti, nav nosacījums, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punktam varētu sākt izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu pietiekami pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem jebkurā valstī, kurus iesnieguši sūdzības iesniedzēji, kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, ir pietiekams pamats izmeklēšanas sākšanai. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem konkrētās valstīs ir vienādi piemērojami visām valstīm neatkarīgi no tā, vai ir sagatavots ziņojums par konkrētu valsti. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas ar noteikumiem par kropļojumiem valstīs netiek pārkāpts lielākās labvēlības režīms. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz ĶV apgalvojumu par lielākās labvēlības režīma pārkāpšanu Komisija atgādināja pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā paredzēto, ka ziņojumu par kādu valsti sagatavo tikai tad, ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi. Kad 2017. gadā stājās spēkā pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem attiecībā uz Ķīnu. Komisija 2020. gadā arī publicēja ziņojumu par kropļojumiem Krievijā, un attiecīgā gadījumā var sagatavot vēl citus ziņojumus. Turklāt Komisija atgādināja, ka ziņojumi nav obligāti, lai piemērotu pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir aprakstīti nosacījumi, kam jābūt izpildītiem, lai Komisija izdotu ziņojumus par konkrētām valstīm, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta d) apakšpunktu sūdzības iesniedzējiem nav pienākuma izmantot ziņojumu, turklāt tas, vai ir sagatavots ziņojums par konkrētu valsti, nav nosacījums, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 6.a punktam varētu sākt izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu pietiekami pierādījumi par nozīmīgiem kropļojumiem jebkurā valstī, kurus iesnieguši sūdzības iesniedzēji, kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, ir pietiekams pamats izmeklēšanas sākšanai. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem konkrētās valstīs ir vienādi piemērojami visām valstīm neatkarīgi no tā, vai ir sagatavots ziņojums par konkrētu valsti. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas ar noteikumiem par kropļojumiem valstīs netiek pārkāpts lielākās labvēlības režīms.

| (24) | Attiecībā uz argumentu, ka minētais ziņojums ir novecojis, Komisija jo īpaši norādīja, ka galvenie ziņojumā ietvertie politikas dokumenti un pierādījumi, tostarp attiecīgie piecgažu plāni un tiesību akti, kas bija piemērojami izmeklējamajam ražojumam, izmeklēšanas periodā (vismaz tā daļā) joprojām bija relevanti un ka neviena persona nav pierādījusi, ka tā vairs nebija. Katrā ziņā, kad Ķīna 2021. gadā sāka publicēt jaunus piecgažu plānus, no kuriem daudzi tika publiskoti tikai gada otrajā pusē, Komisija tos ņēma vērā savā analīzē, kā kopsavilkuma veidā aprakstīts iepriekš. Tādēļ šo ĶV apgalvojumu nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz argumentu, ka minētais ziņojums ir novecojis, Komisija jo īpaši norādīja, ka galvenie ziņojumā ietvertie politikas dokumenti un pierādījumi, tostarp attiecīgie piecgažu plāni un tiesību akti, kas bija piemērojami izmeklējamajam ražojumam, izmeklēšanas periodā (vismaz tā daļā) joprojām bija relevanti un ka neviena persona nav pierādījusi, ka tā vairs nebija. Katrā ziņā, kad Ķīna 2021. gadā sāka publicēt jaunus piecgažu plānus, no kuriem daudzi tika publiskoti tikai gada otrajā pusē, Komisija tos ņēma vērā savā analīzē, kā kopsavilkuma veidā aprakstīts iepriekš. Tādēļ šo ĶV apgalvojumu nevarēja pieņemt.

| (25) | Otrkārt, ĶV apgalvoja, ka aprēķināt salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīgi ar Antidempinga nolīgumu (“ADN”), jo īpaši ar ADN 2.2. pantu, kurā ir sniegts pilnīgs to situāciju saraksts, kurās var aprēķināt salikto normālo vērtību, bet “nozīmīgi kropļojumi” nav minēti starp šādām situācijām. Turklāt ĶV norādīja, ka attiecīgas reprezentatīvās valsts datu izmantošana neatbilst Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) VI panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADN 2.2.1.1. pantam, kuros noteikts, ka, aprēķinot salikto normālo vērtību, jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī, kam pieskaitīta saprātīga administratīvo, pārdošanas un vispārējo izmaksu un peļņas daļa. |
| --- | --- |

(25)

Otrkārt, ĶV apgalvoja, ka aprēķināt salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīgi ar Antidempinga nolīgumu (“ADN”), jo īpaši ar ADN 2.2. pantu, kurā ir sniegts pilnīgs to situāciju saraksts, kurās var aprēķināt salikto normālo vērtību, bet “nozīmīgi kropļojumi” nav minēti starp šādām situācijām. Turklāt ĶV norādīja, ka attiecīgas reprezentatīvās valsts datu izmantošana neatbilst Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) VI panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADN 2.2.1.1. pantam, kuros noteikts, ka, aprēķinot salikto normālo vērtību, jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī, kam pieskaitīta saprātīga administratīvo, pārdošanas un vispārējo izmaksu un peļņas daļa.

GATT

| (26) | Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā izklāstītie noteikumi ir pilnībā saderīgi ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Komisija uzskata, ka saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas saliktās normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(26)

Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā izklāstītie noteikumi ir pilnībā saderīgi ar Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Komisija uzskata, ka saskaņā ar attiecīgo PTO judikatūru pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas saliktās normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

| (27) | Treškārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijas izmeklēšanas prakse, kas noteikta pamatregulas 2. panta 6.a punktā, nav saderīga ar PTO noteikumiem, jo Komisija, pārkāpjot ADN 2.2.1.1. pantu, ir noraidījusi Ķīnas ražotāju veikto uzskaiti, nenosakot, vai šī uzskaite atbilst Ķīnā vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem un vai tā pamatoti atspoguļo ar ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Šajā saistībā ĶV arī atgādināja, ka Apelācijas institūcija lietā EU — Biodiesel (“DS473”) un Ekspertu grupa ziņojumā European Union — Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (“DS494”) ir atzinušas, ka saskaņā ar ADN 2.2.1.1. pantu, ja vien izmeklējamā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un uzticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar attiecīgo ražojumu, var uzskatīt, ka tā “pamatoti atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas”, un izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šāda uzskaite, lai noteiktu izmeklējamo ražotāju ražošanas izmaksas. Turklāt Ķīnas ieskatā Komisija, izmantojot attiecīgās reprezentatīvās valsts datus, nav ņēmusi vērā savu pienākumu aprēķināt ražošanas izmaksas izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(27)

Treškārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijas izmeklēšanas prakse, kas noteikta pamatregulas 2. panta 6.a punktā, nav saderīga ar PTO noteikumiem, jo Komisija, pārkāpjot ADN 2.2.1.1. pantu, ir noraidījusi Ķīnas ražotāju veikto uzskaiti, nenosakot, vai šī uzskaite atbilst Ķīnā vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem un vai tā pamatoti atspoguļo ar ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Šajā saistībā ĶV arī atgādināja, ka Apelācijas institūcija lietā EU — Biodiesel (“DS473”) un Ekspertu grupa ziņojumā European Union — Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (“DS494”) ir atzinušas, ka saskaņā ar ADN 2.2.1.1. pantu, ja vien izmeklējamā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un uzticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar attiecīgo ražojumu, var uzskatīt, ka tā “pamatoti atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas”, un izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šāda uzskaite, lai noteiktu izmeklējamo ražotāju ražošanas izmaksas. Turklāt Ķīnas ieskatā Komisija, izmantojot attiecīgās reprezentatīvās valsts datus, nav ņēmusi vērā savu pienākumu aprēķināt ražošanas izmaksas izcelsmes valstī.

EU

Biodiesel

European Union — Cost Adjustment Methodologies II (Russia)

| (28) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 32.–58. apsvērumā, Komisija secināja, ka ir atbilstoši piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi minētā punkta b) apakšpunkta nozīmē. Ražotājiem eksportētājiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes par 2. panta 6.a punkta piemērošanas atbilstību, taču tie piezīmes nesniedza. Tāpēc tas, vai Ķīnas uzņēmumu uzskaite tika veikta saskaņā ar vispārpieņemtajiem Ķīnas grāmatvedības principiem un vai uzskaite pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu Ķīnā, neietekmē secinājumu par pamatregulas 2. panta 6.a punktu noteiktās metodikas piemērošanu. Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka PTO Apelācijas institūcija lietā DS473 tieši paskaidroja, ka PTO tiesību akti ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Turklāt attiecībā uz lietu DS494 Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos nav pieņēmusi Strīdu izšķiršanas padome. Katrā ziņā Ekspertu grupas ziņojumā īpaši tika atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst šā strīda tvērumā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(28)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 32.–58. apsvērumā, Komisija secināja, ka ir atbilstoši piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi minētā punkta b) apakšpunkta nozīmē. Ražotājiem eksportētājiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes par 2. panta 6.a punkta piemērošanas atbilstību, taču tie piezīmes nesniedza. Tāpēc tas, vai Ķīnas uzņēmumu uzskaite tika veikta saskaņā ar vispārpieņemtajiem Ķīnas grāmatvedības principiem un vai uzskaite pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu Ķīnā, neietekmē secinājumu par pamatregulas 2. panta 6.a punktu noteiktās metodikas piemērošanu. Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka PTO Apelācijas institūcija lietā DS473 tieši paskaidroja, ka PTO tiesību akti ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. Turklāt attiecībā uz lietu DS494 Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos nav pieņēmusi Strīdu izšķiršanas padome. Katrā ziņā Ekspertu grupas ziņojumā īpaši tika atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst šā strīda tvērumā. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (29) | Ceturtkārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu būt konsekventai un pilnībā pārbaudīt, vai reprezentatīvajā valstī pastāv tirgus kropļojumi. Reprezentatīvās valsts datu bezrūpīga atzīšana bez šāda izvērtējuma esot “dubultstandarts”. ĶV norādīja, ka saskaņā ar Savienības tiesībām Komisijai ir pienākums salikto normālo vērtību aprēķināšanai izmantot neizkropļotas cenas. Tāpēc ĶV uzskata, ka Komisijai būtu jāuzņemas iniciatīva veikt izmeklēšanu un pierādīt, ka reprezentatīvajās valstīs nepastāv kropļojumi, nevis pasīvi gaidīt, lai lietā iesaistītās personas iesniegtu pierādījumus. ĶV arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāpārbauda, vai ES iekšējā tirgū pastāv tirgus kropļojumi, tostarp tāpēc, ka tiekot apgalvots, ka ES ir plaši izplatītas situācijas, kas var radīt bažas par tā dēvētajiem “tirgus kropļojumiem”. |
| --- | --- |

(29)

Ceturtkārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijai vajadzētu būt konsekventai un pilnībā pārbaudīt, vai reprezentatīvajā valstī pastāv tirgus kropļojumi. Reprezentatīvās valsts datu bezrūpīga atzīšana bez šāda izvērtējuma esot “dubultstandarts”. ĶV norādīja, ka saskaņā ar Savienības tiesībām Komisijai ir pienākums salikto normālo vērtību aprēķināšanai izmantot neizkropļotas cenas. Tāpēc ĶV uzskata, ka Komisijai būtu jāuzņemas iniciatīva veikt izmeklēšanu un pierādīt, ka reprezentatīvajās valstīs nepastāv kropļojumi, nevis pasīvi gaidīt, lai lietā iesaistītās personas iesniegtu pierādījumus. ĶV arī apgalvoja, ka Komisijai būtu jāpārbauda, vai ES iekšējā tirgū pastāv tirgus kropļojumi, tostarp tāpēc, ka tiekot apgalvots, ka ES ir plaši izplatītas situācijas, kas var radīt bažas par tā dēvētajiem “tirgus kropļojumiem”.

| (30) | Komisija saistībā ar šo argumentu atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tā aprēķina salikto normālo vērtību, pamatojoties uz izvēlētiem datiem, kas nav eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas, tikai tad, ja tā ir konstatējusi, ka šādi dati ir visderīgākie, lai atspoguļotu neizkropļotas cenas un izmaksas. Šajā procesā Komisijai ir pienākums izmantot tikai neizkropļotus datus. Šajā saistībā Komisija nebūt pasīvi negaida, bet jau izmeklēšanas sākotnējos posmos aicina ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par ierosinātājiem avotiem normālās vērtības noteikšanai. Iesniegtās piezīmes ir pilnīgi ņemtas vērā Komisijas galīgajā lēmumā par to, kādus neizkropļotus datus izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Attiecībā uz ĶV pieprasījumu Komisijai izvērtēt iespējamus ES iekšējā tirgus kropļojumus — Komisija nesaskatīja, ka šim jautājumam būtu nozīme, kad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tiek novērtēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana. Attiecīgi Komisija šos argumentus noraidīja. |
| --- | --- |

(30)

Komisija saistībā ar šo argumentu atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu tā aprēķina salikto normālo vērtību, pamatojoties uz izvēlētiem datiem, kas nav eksportētājvalsts iekšzemes cenas un izmaksas, tikai tad, ja tā ir konstatējusi, ka šādi dati ir visderīgākie, lai atspoguļotu neizkropļotas cenas un izmaksas. Šajā procesā Komisijai ir pienākums izmantot tikai neizkropļotus datus. Šajā saistībā Komisija nebūt pasīvi negaida, bet jau izmeklēšanas sākotnējos posmos aicina ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par ierosinātājiem avotiem normālās vērtības noteikšanai. Iesniegtās piezīmes ir pilnīgi ņemtas vērā Komisijas galīgajā lēmumā par to, kādus neizkropļotus datus izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Attiecībā uz ĶV pieprasījumu Komisijai izvērtēt iespējamus ES iekšējā tirgus kropļojumus — Komisija nesaskatīja, ka šim jautājumam būtu nozīme, kad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tiek novērtēta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana. Attiecīgi Komisija šos argumentus noraidīja.

3.1.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

| (31) | Pagaidu regulā Komisija atlasīja Brazīliju par reprezentatīvo valsti un izmantoja uzņēmuma Metalurgica Mococa SA finanšu datus, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteiktu salikto normālo vērtību. Sīkāka informācija par atlasē izmantoto metodiku tika izklāstīta pirmajā un otrajā paziņojumā, kas 2022. gada 20. jūlijā un 2022. gada 19. septembrī tika darīti pieejami personām publiski pieejamajos lietas materiālos (“pirmais paziņojums” un “otrais paziņojums”), kā arī pagaidu regulas 59.–95. apsvērumā. |
| --- | --- |

(31)

Pagaidu regulā Komisija atlasīja Brazīliju par reprezentatīvo valsti un izmantoja uzņēmuma Metalurgica Mococa SA finanšu datus, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteiktu salikto normālo vērtību. Sīkāka informācija par atlasē izmantoto metodiku tika izklāstīta pirmajā un otrajā paziņojumā, kas 2022. gada 20. jūlijā un 2022. gada 19. septembrī tika darīti pieejami personām publiski pieejamajos lietas materiālos (“pirmais paziņojums” un “otrais paziņojums”), kā arī pagaidu regulas 59.–95. apsvērumā.

Metalurgica Mococa SA

| (32) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoti pauda apgalvojumu, ka Brazīlija neatbilst kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka attiecīgajā reprezentatīvajā valstī jābūt neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām. Proti:






  — | Brazīlija esot piemērojusi kropļojošus pasākumus attiecībā uz muciņu ražošanā izmantoto galveno izejvielu importu (piemēram, antidempinga maksājumus Ķīnas izcelsmes nerūsējošā tērauda velmējumiem un daudz augstākus nekā daudzās citās valstīs importa tarifus trīs galvenajām izejvielām, ko izmanto muciņu ražošanai), kā rezultātā šo izejvielu cenas Brazīlijas iekšzemes tirgū esot pārspīlētas un tādējādi tās esot izkropļojušas cenas; |
| --- | --- | --- |

(32)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoti pauda apgalvojumu, ka Brazīlija neatbilst kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka attiecīgajā reprezentatīvajā valstī jābūt neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām. Proti:

—

Brazīlija esot piemērojusi kropļojošus pasākumus attiecībā uz muciņu ražošanā izmantoto galveno izejvielu importu (piemēram, antidempinga maksājumus Ķīnas izcelsmes nerūsējošā tērauda velmējumiem un daudz augstākus nekā daudzās citās valstīs importa tarifus trīs galvenajām izejvielām, ko izmanto muciņu ražošanai), kā rezultātā šo izejvielu cenas Brazīlijas iekšzemes tirgū esot pārspīlētas un tādējādi tās esot izkropļojušas cenas;

| — | eksporta kvotas nerūsējošā tērauda velmējumiem, ko ieved Amerikas Savienotajās Valstīs, esot izraisījušas nelīdzsvarotu tirdzniecības plūsmu un tādējādi ietekmējušas šā materiāla cenu līmeni Brazīlijā; |
| --- | --- |

—

eksporta kvotas nerūsējošā tērauda velmējumiem, ko ieved Amerikas Savienotajās Valstīs, esot izraisījušas nelīdzsvarotu tirdzniecības plūsmu un tādējādi ietekmējušas šā materiāla cenu līmeni Brazīlijā;

| — | muciņu ražošanā izmantoto galveno izejvielu augstais importa no Ķīnas īpatsvars esot vēl vairāk pastiprinājis kropļojošo ietekmi uz cenu Brazīlijā. |
| --- | --- |

—

muciņu ražošanā izmantoto galveno izejvielu augstais importa no Ķīnas īpatsvars esot vēl vairāk pastiprinājis kropļojošo ietekmi uz cenu Brazīlijā.

| (33) | Salīdzinājumam abas minētās personas apgalvoja, ka Malaizijas tirgus ir mazāk izkropļots ar aizsardzības pasākumiem un tajā ir mazāks no Ķīnas veiktā importa īpatsvars. |
| --- | --- |

(33)

Salīdzinājumam abas minētās personas apgalvoja, ka Malaizijas tirgus ir mazāk izkropļots ar aizsardzības pasākumiem un tajā ir mazāks no Ķīnas veiktā importa īpatsvars.

| (34) | Komisija pagaidu regulas 70. apsvērumā jau atbildēja, ka antidempinga maksājumi Ķīnai un eksporta kvotas Amerikas Savienotajām Valstīm nešķita būtiski faktori izejvielu atsauces cenas noteikšanā. Tā 71. apsvērumā norādīja, ka ievedmuitas nodokļi ir tikai viens no elementiem, kas jāskata, vērtējot, vai konkrēts tirgus ir atvērts vai aizsargāts, un netika iesniegti papildu pierādījumi, kas apliecinātu, ka Brazīlijas tirgus ir izkropļots saistībā ar attiecīgajām izejvielām. Komisija 72. apsvērumā arī norādīja, ka divu galveno izejvielu (nerūsējošā tērauda ruļļu un mucās esošo metāla cauruļu) importa no Ķīnas īpatsvars Brazīlijā ir viszemākais, ja salīdzina ar citām potenciālajās reprezentatīvajām valstīm, kurās ražo muciņas. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pagaidu regulas 70. apsvērumā jau atbildēja, ka antidempinga maksājumi Ķīnai un eksporta kvotas Amerikas Savienotajām Valstīm nešķita būtiski faktori izejvielu atsauces cenas noteikšanā. Tā 71. apsvērumā norādīja, ka ievedmuitas nodokļi ir tikai viens no elementiem, kas jāskata, vērtējot, vai konkrēts tirgus ir atvērts vai aizsargāts, un netika iesniegti papildu pierādījumi, kas apliecinātu, ka Brazīlijas tirgus ir izkropļots saistībā ar attiecīgajām izejvielām. Komisija 72. apsvērumā arī norādīja, ka divu galveno izejvielu (nerūsējošā tērauda ruļļu un mucās esošo metāla cauruļu) importa no Ķīnas īpatsvars Brazīlijā ir viszemākais, ja salīdzina ar citām potenciālajās reprezentatīvajām valstīm, kurās ražo muciņas.

| (35) | Turklāt minētās personas neiesniedza pierādījumus, ka jebkurš no šiem pasākumiem vai no Ķīnas veiktā importa īpatsvars Brazīlijā būtu ietekmējis iekšzemes cenu uzticamību. Otrkārt, importa datu analīze par Brazīliju liecināja, ka no visām valstīm, izņemot Ķīnu, Brazīlijā importēto nerūsējošā tērauda ruļļu importa cenas pēdējos desmit gados ir bijušas samērā stabilas (aptuveni 1,83 EUR/kg) un ir bijušas tādā pašā vai pat zemākā līmenī nekā Malaizijā (aptuveni 1,88 EUR/kg). Tāpēc nebija pierādījumu, lai secinātu, ka importam no Ķīnas noteiktie antidempinga maksājumi ir ietekmējuši ir ietekmējuši cita Brazīlijā veiktā importa cenu līmeni vai ka jebkuri citi pasākumi ir izraisījuši to, ka cenas Brazīlijā ir pārspīlētas salīdzinājumā ar Malaiziju. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt minētās personas neiesniedza pierādījumus, ka jebkurš no šiem pasākumiem vai no Ķīnas veiktā importa īpatsvars Brazīlijā būtu ietekmējis iekšzemes cenu uzticamību. Otrkārt, importa datu analīze par Brazīliju liecināja, ka no visām valstīm, izņemot Ķīnu, Brazīlijā importēto nerūsējošā tērauda ruļļu importa cenas pēdējos desmit gados ir bijušas samērā stabilas (aptuveni 1,83 EUR/kg) un ir bijušas tādā pašā vai pat zemākā līmenī nekā Malaizijā (aptuveni 1,88 EUR/kg). Tāpēc nebija pierādījumu, lai secinātu, ka importam no Ķīnas noteiktie antidempinga maksājumi ir ietekmējuši ir ietekmējuši cita Brazīlijā veiktā importa cenu līmeni vai ka jebkuri citi pasākumi ir izraisījuši to, ka cenas Brazīlijā ir pārspīlētas salīdzinājumā ar Malaiziju.

| (36) | Pamatojoties uz šo analīzi un pierādījumu trūkumu, minēto personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz šo analīzi un pierādījumu trūkumu, minēto personu apgalvojumi tika noraidīti.

| (37) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka metodikā, ko Komisija izmantojusi reprezentatīvās valsts atlasē, tika piešķirta preferenciāla vērtība izmeklējamā ražojuma ražošanas esības kritērijam un netika ņemta vērā uzreiz pieejamo datu kvalitāte. Tas esot īpaši būtiski tāpēc, ka Komisija neuzskatīja par atbilstošiem Brazīlijā identificētu muciņu ražotāju finanšu datus, tādēļ tika izmantoti metāla kārbu, iepakojuma izstrādājumu un tilpņu, nevis muciņu, ražotāja finanšu dati. Vienlaikus minētie ražotāji eksportētāji iesniedza pierādījumus par tērauda cilindru (t. i., muciņām līdzīgu ražojumu) ražotāju Malaizijā (5) kopā ar tā pārskatiem par IP, kuri bija revidēti, un uzsvēra, ka tikai ar šādiem detalizētiem finanšu pārskatiem būtu pietiekami, lai precīzi aprēķinātu pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu. Tāpēc Komisijai būtu vajadzējis vienlīdz apsvērt Malaiziju kā potenciālu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(37)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka metodikā, ko Komisija izmantojusi reprezentatīvās valsts atlasē, tika piešķirta preferenciāla vērtība izmeklējamā ražojuma ražošanas esības kritērijam un netika ņemta vērā uzreiz pieejamo datu kvalitāte. Tas esot īpaši būtiski tāpēc, ka Komisija neuzskatīja par atbilstošiem Brazīlijā identificētu muciņu ražotāju finanšu datus, tādēļ tika izmantoti metāla kārbu, iepakojuma izstrādājumu un tilpņu, nevis muciņu, ražotāja finanšu dati. Vienlaikus minētie ražotāji eksportētāji iesniedza pierādījumus par tērauda cilindru (t. i., muciņām līdzīgu ražojumu) ražotāju Malaizijā (5) kopā ar tā pārskatiem par IP, kuri bija revidēti, un uzsvēra, ka tikai ar šādiem detalizētiem finanšu pārskatiem būtu pietiekami, lai precīzi aprēķinātu pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu. Tāpēc Komisijai būtu vajadzējis vienlīdz apsvērt Malaiziju kā potenciālu reprezentatīvo valsti.

5

| (38) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji piebilda, ka Komisijas identificētais Brazīlijas uzņēmums pat neražo ražojumus, kas būtu jebkādā veidā līdzīgi muciņām, bet ražo vieglā metāla iepakojumu, ko klasificē ar NACE (6) kodu 2592. Abi ražojumi atšķiroties pēc izmantotā materiāla, formas, lieluma un galaražojuma lietojuma, jo vieglā metāla iepakojumu ražo no vieglā metāla, lai tajā glabātu pārtiku vai dzērienus mazumtirdzniecībai, savukārt muciņas (ko ražo no nerūsējošā tērauda) vai cilindri (ko ražo no smagā metāla) ir tvertnes, ko izmanto, lai transportētu šķidrumus, un parasti tās neesot paredzētas mazumtirdzniecībai. Atšķirīgo izmantoto materiālu, formas, lieluma un galaražojuma lietojuma dēļ Brazīlijas vieglā metāla iepakojuma ražotāja un izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju klasificēšana ar vienu un to pašu NACE kodu, proti, 2592, esot neskaidra un nepareiza. |
| --- | --- |

(38)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji piebilda, ka Komisijas identificētais Brazīlijas uzņēmums pat neražo ražojumus, kas būtu jebkādā veidā līdzīgi muciņām, bet ražo vieglā metāla iepakojumu, ko klasificē ar NACE (6) kodu 2592. Abi ražojumi atšķiroties pēc izmantotā materiāla, formas, lieluma un galaražojuma lietojuma, jo vieglā metāla iepakojumu ražo no vieglā metāla, lai tajā glabātu pārtiku vai dzērienus mazumtirdzniecībai, savukārt muciņas (ko ražo no nerūsējošā tērauda) vai cilindri (ko ražo no smagā metāla) ir tvertnes, ko izmanto, lai transportētu šķidrumus, un parasti tās neesot paredzētas mazumtirdzniecībai. Atšķirīgo izmantoto materiālu, formas, lieluma un galaražojuma lietojuma dēļ Brazīlijas vieglā metāla iepakojuma ražotāja un izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju klasificēšana ar vienu un to pašu NACE kodu, proti, 2592, esot neskaidra un nepareiza.

NACE

6

NACE

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķinātajā saliktajā normālajā vērtībā būtu jāiekļauj atbilstošās ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvajā valstī ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni. Novērtējot potenciālo reprezentatīvo valstu piemērotību, Komisija uzskatīja ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanas esību par būtisku elementu. Tas, ka attiecīgajā valstī pastāv visi vai vismaz vissvarīgākie ražošanas faktori, ir būtisks rādītājs, un tāpēc to var izmantot, lai aprēķinātu kopējās neizkropļotās ražošanas izmaksas vai lielāko to daļu. Ja noteiktā valstī ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošana nenotiek, ir mazāka iespējamība, ka šajā valstī pastāvēs visi ražošanas faktori vai lielākā to daļa. Tas tika apstiprināts šajā gadījumā, kur dati par Brazīlijā pieejamajiem ražošanas faktoriem pārstāvēja aptuveni 75 % no aprēķinātās saliktās normālās vērtības. Kad Komisija uz šā pamata bija noteikusi, ka Brazīlija ir atbilstoša valsts, tā kā nebija uzņēmumu, kuri ražo muciņas un par kuriem būtu tūlītēji pieejami un saprātīgi finanšu rādītāji, Komisija uzskatīja par lietderīgu iegūt šos finanšu datus, par atsauci izmantojot Brazīlijas uzņēmumus, kas darbojas tajā pašā nozarē un/vai ražo līdzīgu ražojumu. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu saskaņotu rādītāju kopumu, ko ietekmē tie paši tirgus apstākļi tajā pašā reprezentatīvajā valstī, šajā gadījumā — Brazīlijā. Attiecīgās personas arī neiesniedza pierādījumus par to, kāpēc atlasītā plašākā ražojumu kategorija nebūtu atbilstoša PVA izmaksu un peļņas noteikšanai. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķinātajā saliktajā normālajā vērtībā būtu jāiekļauj atbilstošās ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvajā valstī ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni. Novērtējot potenciālo reprezentatīvo valstu piemērotību, Komisija uzskatīja ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanas esību par būtisku elementu. Tas, ka attiecīgajā valstī pastāv visi vai vismaz vissvarīgākie ražošanas faktori, ir būtisks rādītājs, un tāpēc to var izmantot, lai aprēķinātu kopējās neizkropļotās ražošanas izmaksas vai lielāko to daļu. Ja noteiktā valstī ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošana nenotiek, ir mazāka iespējamība, ka šajā valstī pastāvēs visi ražošanas faktori vai lielākā to daļa. Tas tika apstiprināts šajā gadījumā, kur dati par Brazīlijā pieejamajiem ražošanas faktoriem pārstāvēja aptuveni 75 % no aprēķinātās saliktās normālās vērtības. Kad Komisija uz šā pamata bija noteikusi, ka Brazīlija ir atbilstoša valsts, tā kā nebija uzņēmumu, kuri ražo muciņas un par kuriem būtu tūlītēji pieejami un saprātīgi finanšu rādītāji, Komisija uzskatīja par lietderīgu iegūt šos finanšu datus, par atsauci izmantojot Brazīlijas uzņēmumus, kas darbojas tajā pašā nozarē un/vai ražo līdzīgu ražojumu. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu saskaņotu rādītāju kopumu, ko ietekmē tie paši tirgus apstākļi tajā pašā reprezentatīvajā valstī, šajā gadījumā — Brazīlijā. Attiecīgās personas arī neiesniedza pierādījumus par to, kāpēc atlasītā plašākā ražojumu kategorija nebūtu atbilstoša PVA izmaksu un peļņas noteikšanai.

| (40) | Komisija arī nepiekrita, ka ierosinātā Malaizijas uzņēmuma ražotie tērauda cilindri ir atbilstošāka ražojumu kategorija nekā izvēlētais vieglā metāla iepakojuma ražotājs. Faktiski Komisija uzņēmumus potenciālajā reprezentatīvajā valstī identificēja pēc rūpniecības nozares, ko definē ar NACE kodu. Fakts, ka abi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija klasificēti ar tādu pašu NACE kodu kā Brazīlijas vieglā metāla iepakojuma ražotājs, bija labs rādītājs attiecībā uz to saimnieciskās darbības līdzībām. Turpretī ierosinātais tērauda cilindru ražotājs Malaizijā bija klasificēts ar NACE kodu 2511“Metāla konstrukciju ražošana”. Statistikas dati, kas sagatavoti, pamatojoties uz NACE, ir salīdzināmi pasaules līmenī, un šo sistēmu izmanto saimniecisko darbību klasificēšanai kodos, lai ar tiem varētu saistīt uzņēmumus, pamatojoties uz izmantotajiem resursiem, ražošanas procesu, kā arī radītajiem produktiem vai pakalpojumiem. Patiešām, ražojumi, ko ražo ierosinātais tērauda cilindru ražotājs, ir lielas ietilpības (7) ražojumi un tāpēc, atšķirībā no muciņām vai vieglā metāla iepakojuma izstrādājumiem, ir atbilstošs rūpnieciskais iepakojums, nevis lietojams pārtikas uzglabāšanai. Tādējādi galaražojuma, t. i., tērauda cilindru, kas ražoti Malaizijā, lielums un lietojums esot mazāk līdzīgs muciņām nekā vieglā metāla iepakojums, ko ražo Brazīlijas uzņēmums. |
| --- | --- |

(40)

Komisija arī nepiekrita, ka ierosinātā Malaizijas uzņēmuma ražotie tērauda cilindri ir atbilstošāka ražojumu kategorija nekā izvēlētais vieglā metāla iepakojuma ražotājs. Faktiski Komisija uzņēmumus potenciālajā reprezentatīvajā valstī identificēja pēc rūpniecības nozares, ko definē ar NACE kodu. Fakts, ka abi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija klasificēti ar tādu pašu NACE kodu kā Brazīlijas vieglā metāla iepakojuma ražotājs, bija labs rādītājs attiecībā uz to saimnieciskās darbības līdzībām. Turpretī ierosinātais tērauda cilindru ražotājs Malaizijā bija klasificēts ar NACE kodu 2511“Metāla konstrukciju ražošana”. Statistikas dati, kas sagatavoti, pamatojoties uz NACE, ir salīdzināmi pasaules līmenī, un šo sistēmu izmanto saimniecisko darbību klasificēšanai kodos, lai ar tiem varētu saistīt uzņēmumus, pamatojoties uz izmantotajiem resursiem, ražošanas procesu, kā arī radītajiem produktiem vai pakalpojumiem. Patiešām, ražojumi, ko ražo ierosinātais tērauda cilindru ražotājs, ir lielas ietilpības (7) ražojumi un tāpēc, atšķirībā no muciņām vai vieglā metāla iepakojuma izstrādājumiem, ir atbilstošs rūpnieciskais iepakojums, nevis lietojams pārtikas uzglabāšanai. Tādējādi galaražojuma, t. i., tērauda cilindru, kas ražoti Malaizijā, lielums un lietojums esot mazāk līdzīgs muciņām nekā vieglā metāla iepakojums, ko ražo Brazīlijas uzņēmums.

NACE

NACE

NACE

NACE

7

| (41) | Pamatojoties uz šo analīzi un to, ka netika sniegti pierādījumi, minēto personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(41)

Pamatojoties uz šo analīzi un to, ka netika sniegti pierādījumi, minēto personu apgalvojumi tika noraidīti.

| (42) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par reprezentatīvās valsts atlasi, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Tie arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi datus attiecībā uz tās paziņojumu, ka no visām valstī, izņemot Ķīnu, importēto nerūsējošā tērauda ruļļu importa cena bija stabila pēdējos desmit gados. Komisija uzskatīja, ka tā galīgās informācijas izpaušanas 33. apsvērumā ir pietiekami atklājusi no visām valstī, izņemot Ķīnu, importēto nerūsējošā tērauda ruļļu vidējo importa cenu, kas bija aptuveni 1,83 EUR/kg (8) un ir bijusi samērā stabila pēdējos desmit gadus. |
| --- | --- |

(42)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par reprezentatīvās valsts atlasi, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Tie arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi datus attiecībā uz tās paziņojumu, ka no visām valstī, izņemot Ķīnu, importēto nerūsējošā tērauda ruļļu importa cena bija stabila pēdējos desmit gados. Komisija uzskatīja, ka tā galīgās informācijas izpaušanas 33. apsvērumā ir pietiekami atklājusi no visām valstī, izņemot Ķīnu, importēto nerūsējošā tērauda ruļļu vidējo importa cenu, kas bija aptuveni 1,83 EUR/kg (8) un ir bijusi samērā stabila pēdējos desmit gadus.

8

| (43) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nekādā gadījumā importa cenu dati, kas minēti 42. apsvērumā, nevar pierādīt, ka nebija antidempinga maksājumu (9) ietekmes uz šīs izejvielas cenu Brazīlijā, jo importa cena gadu gaitā būtu varējusi samazināties, ja nebūtu antidempinga pasākumu, savukārt pasākumi tika noteikti uz gandrīz desmit gadiem. Komisija norāda, ka ražotāji eksportētāji nebija precizējuši, kā importa cenas ietekmētu antidempinga pasākumi, turklāt tie neiesniedza pamatotu aplēsi par šo ietekmi. Tāpēc šis apgalvojums nevar būt par iemeslu, lai atzītu par nederīgiem tos iemeslus, kuru dēļ tika atlasīta reprezentatīvā valsts, kā paskaidrots iepriekš. Komisija katrā ziņā atgādināja 35. apsvērumā minēto, ka šī importa cena bijusi zemāka nekā vidējā importa cena Malaizijā (reprezentatīvā valsts, ko ierosināja ieinteresētās personas). Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(43)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nekādā gadījumā importa cenu dati, kas minēti 42. apsvērumā, nevar pierādīt, ka nebija antidempinga maksājumu (9) ietekmes uz šīs izejvielas cenu Brazīlijā, jo importa cena gadu gaitā būtu varējusi samazināties, ja nebūtu antidempinga pasākumu, savukārt pasākumi tika noteikti uz gandrīz desmit gadiem. Komisija norāda, ka ražotāji eksportētāji nebija precizējuši, kā importa cenas ietekmētu antidempinga pasākumi, turklāt tie neiesniedza pamatotu aplēsi par šo ietekmi. Tāpēc šis apgalvojums nevar būt par iemeslu, lai atzītu par nederīgiem tos iemeslus, kuru dēļ tika atlasīta reprezentatīvā valsts, kā paskaidrots iepriekš. Komisija katrā ziņā atgādināja 35. apsvērumā minēto, ka šī importa cena bijusi zemāka nekā vidējā importa cena Malaizijā (reprezentatīvā valsts, ko ierosināja ieinteresētās personas). Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti.

9

| (44) | Tās pašas ieinteresētās personas nepiekrita Komisijas viedoklim par izmeklējamā ražojuma esošo ražošanu, kad tika novērtēta potenciālo reprezentatīvo valstu atbilstība. Tās apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda ruļļi ir rūpniecisks ražojums, kas plaši pieejams visā pasaulē, savukārt attiecībā uz pārējām divām izejvielām (mucās esošās metāla caurules un kakliņi) Komisija izmantoja importa statistiku, kas attiecas muitas nomenklatūras pārējiem kodiem (raksturoti kā “cits”), nevis kodiem, kas raksturo konkrētus ražojumus. Tāpēc nebija izdevīgi atlasīt Brazīliju, nevis Malaiziju, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka PVA izmaksas un peļņa būtu balstītas uz finanšu datiem par Brazīlijas uzņēmumu, kas ražo muciņām līdzīgu ražojumu, un būtu tādas pašas, ja Malaizija būtu atlasīta kā reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(44)

Tās pašas ieinteresētās personas nepiekrita Komisijas viedoklim par izmeklējamā ražojuma esošo ražošanu, kad tika novērtēta potenciālo reprezentatīvo valstu atbilstība. Tās apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda ruļļi ir rūpniecisks ražojums, kas plaši pieejams visā pasaulē, savukārt attiecībā uz pārējām divām izejvielām (mucās esošās metāla caurules un kakliņi) Komisija izmantoja importa statistiku, kas attiecas muitas nomenklatūras pārējiem kodiem (raksturoti kā “cits”), nevis kodiem, kas raksturo konkrētus ražojumus. Tāpēc nebija izdevīgi atlasīt Brazīliju, nevis Malaiziju, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka PVA izmaksas un peļņa būtu balstītas uz finanšu datiem par Brazīlijas uzņēmumu, kas ražo muciņām līdzīgu ražojumu, un būtu tādas pašas, ja Malaizija būtu atlasīta kā reprezentatīvā valsts.

| (45) | Komisija uzskatīja, ka izmaksu noteikšana, pamatojoties uz valsti, kas ražo izmeklējamo ražojumu, bija izšķirīgss elements, pēc kura novērtēt potenciālo reprezentatīvo valstu atbilstību, jo visas šo ražojumu ražojošo ražotāju izmaksas ietekmētu vieni un tie paši tirgus apstākļi. Fakts, ka nomenklatūras kodi kategorizē ražojumus ar aprakstu “cits”, nepadara tos mazāk specifiskus, bet tikai nošķir tos no pārējiem definētajiem aprakstiem tajā pašā kodu kategorijā. Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(45)

Komisija uzskatīja, ka izmaksu noteikšana, pamatojoties uz valsti, kas ražo izmeklējamo ražojumu, bija izšķirīgss elements, pēc kura novērtēt potenciālo reprezentatīvo valstu atbilstību, jo visas šo ražojumu ražojošo ražotāju izmaksas ietekmētu vieni un tie paši tirgus apstākļi. Fakts, ka nomenklatūras kodi kategorizē ražojumus ar aprakstu “cits”, nepadara tos mazāk specifiskus, bet tikai nošķir tos no pārējiem definētajiem aprakstiem tajā pašā kodu kategorijā. Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti.

3.1.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai attiecībā uz ražošanas faktoriem

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai attiecībā uz ražošanas faktoriem

Mucās esošās metāla caurules

Mucās esošās metāla caurules

| (46) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nav pareizi attiecībā uz mucās esošajām metāla caurulēm (vārsti, ko izmanto gāzes spiediena regulēšanai muciņā) izmantot tikai vienu harmonizētās sistēmas (HS) kodu, t. i., 848190. Tie apgalvoja, ka Komisijai esot vajadzējis izmantot HS kodu 848180 vai abus kodus, jo Eiropas ražotāji, kas ražo mucās esošās metāla caurules, eksportē šos ražojumus Ķīnas muciņu ražotājiem ar abiem kodiem. Tie arī apgalvoja, ka mucā esošā metāla caurule esot atsevišķa vienība, nevis daļa no alus padeves ierīces. Turklāt mucās esošās metāla caurules tiekot pārdotas gabalā. Fakts, ka Brazīlijas nomenklatūrā HS kodā 848180 par daudzuma mērvienību izmanto gabalu/vienību, savukārt HS kodā 848190 mērvienība ir kilograms, liecinot par to, ka pirmā minētā HS koda cena būtu atbilstošāka atsauces vērtība. |
| --- | --- |

(46)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nav pareizi attiecībā uz mucās esošajām metāla caurulēm (vārsti, ko izmanto gāzes spiediena regulēšanai muciņā) izmantot tikai vienu harmonizētās sistēmas (HS) kodu, t. i., 848190. Tie apgalvoja, ka Komisijai esot vajadzējis izmantot HS kodu 848180 vai abus kodus, jo Eiropas ražotāji, kas ražo mucās esošās metāla caurules, eksportē šos ražojumus Ķīnas muciņu ražotājiem ar abiem kodiem. Tie arī apgalvoja, ka mucā esošā metāla caurule esot atsevišķa vienība, nevis daļa no alus padeves ierīces. Turklāt mucās esošās metāla caurules tiekot pārdotas gabalā. Fakts, ka Brazīlijas nomenklatūrā HS kodā 848180 par daudzuma mērvienību izmanto gabalu/vienību, savukārt HS kodā 848190 mērvienība ir kilograms, liecinot par to, ka pirmā minētā HS koda cena būtu atbilstošāka atsauces vērtība.

| (47) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji importē mucās esošās metāla caurules no Savienības, viens ar HS kodu 848180 un otrs ar HS kodu 848190. Lai atlasītu izejvielu, kas ir līdzīga tai, kuru izmanto izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, Komisija izmantoja Brazīlijas statistikas aprakstus, lai noteiktu, kādi kodi varētu attiekties uz mucās esošajām metāla caurulēm atlasītās reprezentatīvās valsts importa datos. Tāpēc, ņemot vērā, ka pastāv dažādu veidu mucās esošās metāla caurules, un to pieslēgumu un savstarpējās atkarības pakāpi ar padeves aprīkojumu, Komisija nolēma izmantot šaurākus astoņciparu kodus, kas aptver daļu no abiem HS kodiem (HS 848190 un HS 848180), kuri var attiekties uz mucās esošajām metāla caurulēm, proti, preču kodus 84819090 (krānu daļas, citas kanalizācijas ierīces utt., kas bija vienīgais kods, kuru izmantoja pagaidu posmā), kā arī 84818031 (citi vārsti aprīkojumam gāzei ar darba spiedienu mazāku par 50 megabāriem, ar termoelektrisko drošību) un 84818039 (citi vārsti, ko izmanto ar gāzi darbināmā aprīkojumā). |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji importē mucās esošās metāla caurules no Savienības, viens ar HS kodu 848180 un otrs ar HS kodu 848190. Lai atlasītu izejvielu, kas ir līdzīga tai, kuru izmanto izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, Komisija izmantoja Brazīlijas statistikas aprakstus, lai noteiktu, kādi kodi varētu attiekties uz mucās esošajām metāla caurulēm atlasītās reprezentatīvās valsts importa datos. Tāpēc, ņemot vērā, ka pastāv dažādu veidu mucās esošās metāla caurules, un to pieslēgumu un savstarpējās atkarības pakāpi ar padeves aprīkojumu, Komisija nolēma izmantot šaurākus astoņciparu kodus, kas aptver daļu no abiem HS kodiem (HS 848190 un HS 848180), kuri var attiekties uz mucās esošajām metāla caurulēm, proti, preču kodus 84819090 (krānu daļas, citas kanalizācijas ierīces utt., kas bija vienīgais kods, kuru izmantoja pagaidu posmā), kā arī 84818031 (citi vārsti aprīkojumam gāzei ar darba spiedienu mazāku par 50 megabāriem, ar termoelektrisko drošību) un 84818039 (citi vārsti, ko izmanto ar gāzi darbināmā aprīkojumā).

| (48) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par mucās esošo metāla cauruļu klasifikāciju, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Tie piebilda, ka kodi 84818031 un 84818039 nav pareizie kodi, ko izmantot mucās esošajām metāla caurulēm, jo ar šiem kodiem apraksta gāzes vārstus, savukārt vārsti, ko izmanto mucās esošajās metāla caurulēs, ir izlejamajam alum paredzēti vārsti. Ieinteresētās personas secināja, ka, tā kā mucās esošo metāla cauruļu klasifikācija ir apstrīdama un importa statistika Brazīlijā ir neuzticama, vienīgais atbilstošais kritērijs attiecībā uz mucās esošajām metāla caurulēm būtu to atbildēs uz aptaujas anketu norādītā cena, par kādu viņi paši pērk mucās esošās metāla caurules no to ražotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(48)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par mucās esošo metāla cauruļu klasifikāciju, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Tie piebilda, ka kodi 84818031 un 84818039 nav pareizie kodi, ko izmantot mucās esošajām metāla caurulēm, jo ar šiem kodiem apraksta gāzes vārstus, savukārt vārsti, ko izmanto mucās esošajās metāla caurulēs, ir izlejamajam alum paredzēti vārsti. Ieinteresētās personas secināja, ka, tā kā mucās esošo metāla cauruļu klasifikācija ir apstrīdama un importa statistika Brazīlijā ir neuzticama, vienīgais atbilstošais kritērijs attiecībā uz mucās esošajām metāla caurulēm būtu to atbildēs uz aptaujas anketu norādītā cena, par kādu viņi paši pērk mucās esošās metāla caurules no to ražotājiem Savienībā.

| (49) | Kā norādīts pagaidu regulas 84. apsvērumā, muciņas metāla caurule ir paredzēta zem spiediena esošas gāzes uzturēšanai muciņā un karbonizētā šķidruma izvadīšanai, nodrošinot tā regulētu plūsmu. Šo funkciju galvenokārt veic muciņas metāla caurules korpusā iekļautais mehānisms ar vienu vai diviem vārstiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka mucās esošā tērauda caurule var būt daļa no ar gāzi darbināmas alus padeves ierīces, uz kuru attiecas HS pozīcija 8481, kurā ietilpst Brazīlijas muitas nomenklatūras kodi 84818031 un 84818039. |
| --- | --- |

(49)

Kā norādīts pagaidu regulas 84. apsvērumā, muciņas metāla caurule ir paredzēta zem spiediena esošas gāzes uzturēšanai muciņā un karbonizētā šķidruma izvadīšanai, nodrošinot tā regulētu plūsmu. Šo funkciju galvenokārt veic muciņas metāla caurules korpusā iekļautais mehānisms ar vienu vai diviem vārstiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka mucās esošā tērauda caurule var būt daļa no ar gāzi darbināmas alus padeves ierīces, uz kuru attiecas HS pozīcija 8481, kurā ietilpst Brazīlijas muitas nomenklatūras kodi 84818031 un 84818039.

| (50) | Turklāt, pat ja 45–60 % no mucās esošajām metāla caurulēm izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji iegādājas no Savienības, izlasē iekļauto eksportētāju atbildēs netika iekļauti atbilstoši pierādījumi (piemēram, pirkuma līgums vai rēķini), kas pamatotu apgalvojumu par neizkropļotām pirkuma cenām, pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, kā tika prasīts aptaujas anketā. Tāpat neviens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem savos izmaksu datos nenošķīra izmantotās mucās esošās metāla caurules — vai tās būtu iegādātas vietēji, vai Savienībā —, lai gan aptaujas anketa paredzēja šādu iespēju. Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt, pat ja 45–60 % no mucās esošajām metāla caurulēm izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji iegādājas no Savienības, izlasē iekļauto eksportētāju atbildēs netika iekļauti atbilstoši pierādījumi (piemēram, pirkuma līgums vai rēķini), kas pamatotu apgalvojumu par neizkropļotām pirkuma cenām, pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, kā tika prasīts aptaujas anketā. Tāpat neviens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem savos izmaksu datos nenošķīra izmantotās mucās esošās metāla caurules — vai tās būtu iegādātas vietēji, vai Savienībā —, lai gan aptaujas anketa paredzēja šādu iespēju. Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti.

Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (51) | Pagaidu posmā Komisija izmantoja Starptautiskās Darba organizācijas (SDA) (10) statistiku, lai noteiktu neizkropļotās darbaspēka izmaksas faktiskajām darba stundām Brazīlijā. Tomēr izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji identificēja nepilnības korekcijās, kas veiktas attiecībā uz sociālo maksājumu iekļaušanu darbaspēka izmaksās, un tas nozīmē, ka darbaspēka izmaksas tika aprēķinātas nepareizi. Tie arī apgalvoja, ka SDO statistika norāda uz 39,09 darba stundām nedēļā Brazīlijā, savukārt pārējos informācijas avotos ir norādītas 44 darba stundas nedēļā. Kā norādīja izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, šī neatbilstība radusies tāpēc, ka SDO jau bija atskaitījusi ikgadējās valsts svētku dienas un brīvdienas. Tāpēc tie ieteica, ka vai nu Komisijai nevajadzēja koriģēt SDO darba stundas nedēļā ar brīvdienām un valsts svētku dienām, vai arī tai par pamatu darbaspēka izmaksu atsauces vērtības aprēķināšanai vajadzēja izmantot 44 darba stundas nedēļā. |
| --- | --- |

(51)

Pagaidu posmā Komisija izmantoja Starptautiskās Darba organizācijas (SDA) (10) statistiku, lai noteiktu neizkropļotās darbaspēka izmaksas faktiskajām darba stundām Brazīlijā. Tomēr izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji identificēja nepilnības korekcijās, kas veiktas attiecībā uz sociālo maksājumu iekļaušanu darbaspēka izmaksās, un tas nozīmē, ka darbaspēka izmaksas tika aprēķinātas nepareizi. Tie arī apgalvoja, ka SDO statistika norāda uz 39,09 darba stundām nedēļā Brazīlijā, savukārt pārējos informācijas avotos ir norādītas 44 darba stundas nedēļā. Kā norādīja izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, šī neatbilstība radusies tāpēc, ka SDO jau bija atskaitījusi ikgadējās valsts svētku dienas un brīvdienas. Tāpēc tie ieteica, ka vai nu Komisijai nevajadzēja koriģēt SDO darba stundas nedēļā ar brīvdienām un valsts svētku dienām, vai arī tai par pamatu darbaspēka izmaksu atsauces vērtības aprēķināšanai vajadzēja izmantot 44 darba stundas nedēļā.

10

| (52) | Tāpēc Komisija veica SDO atsauces vērtības detalizētāku pārskatīšanu. Komisijas turpmākā darbaspēka izmaksu analīze apliecināja, ka SDO izpeļņas datu kopa ir novērtēta pārāk zemu, jo tajā nebija ņemts vērā fakts, ka Brazīlijā darba ņēmēji saņem trīspadsmit mēnešu algu darba gadā, un ka datu kopa tikai sniedz datus par vidējām darbaspēka izmaksām Brazīlijā ražošanas nozarē neatkarīgi no uzņēmuma lieluma un/vai konkrētās darbības. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc Komisija veica SDO atsauces vērtības detalizētāku pārskatīšanu. Komisijas turpmākā darbaspēka izmaksu analīze apliecināja, ka SDO izpeļņas datu kopa ir novērtēta pārāk zemu, jo tajā nebija ņemts vērā fakts, ka Brazīlijā darba ņēmēji saņem trīspadsmit mēnešu algu darba gadā, un ka datu kopa tikai sniedz datus par vidējām darbaspēka izmaksām Brazīlijā ražošanas nozarē neatkarīgi no uzņēmuma lieluma un/vai konkrētās darbības.

| (53) | Komisija arī konstatēja, ka Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūts (IBGE) (11) reģistrē detalizētas darbaspēka izmaksas, ieskaitot pilnas sociālās korekcijas (tādējādi ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sākotnējo apgalvojumu), centralizētā uzņēmumu reģistrā ar datiem par katru detalizēto saimniecisko darbību (metāla iepakojuma ražošana) un uzņēmuma lielumu, kas ir būtisks attiecībā uz abu izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielumu. Tāpēc Komisija izmeklēšanas galīgajam posmam, lai aprēķinātu gada darbaspēka izmaksas, nolēma izmantot jaunākos pieejamos IBGE datus par 2020. gadu, kas koriģēti ar darbaspēka izmaksu indeksu par 2021. gadu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija arī konstatēja, ka Brazīlijas Ģeogrāfijas un statistikas institūts (IBGE) (11) reģistrē detalizētas darbaspēka izmaksas, ieskaitot pilnas sociālās korekcijas (tādējādi ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sākotnējo apgalvojumu), centralizētā uzņēmumu reģistrā ar datiem par katru detalizēto saimniecisko darbību (metāla iepakojuma ražošana) un uzņēmuma lielumu, kas ir būtisks attiecībā uz abu izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielumu. Tāpēc Komisija izmeklēšanas galīgajam posmam, lai aprēķinātu gada darbaspēka izmaksas, nolēma izmantot jaunākos pieejamos IBGE datus par 2020. gadu, kas koriģēti ar darbaspēka izmaksu indeksu par 2021. gadu.

IBGE

11

IBGE

| (54) | Komisija arī pārskatīja nedēļas darba stundas, kas noteiktas SDO statistikā un attiecīgo personu norādītajos avotos (12). Vienā no abiem avotiem bija norādītas maksimālās 44 darba stundas nedēļā, savukārt otrajā avotā bija norādītas 44 standarta darba stundas nedēļā. Abi avoti bija privāti, un tajos bija norādīts vidējais stundu skaits, kas piemērojams Brazīlijā, neprecizējot darbību nozari. Pārskatītajā SDO statistikā faktiski bija norādītas 40,21 vidējās faktiskās darba stundas nedēļā (13) gatavo metāla izstrādājumu nozarē (izņemot iekārtas un aprīkojumu), kas ir nozare, kura ir būtiska attiecībā uz abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc Komisija uzskatīja SDO statistiku par atbilstošāku faktisko nedēļas darba stundu noteikšanai. |
| --- | --- |

(54)

Komisija arī pārskatīja nedēļas darba stundas, kas noteiktas SDO statistikā un attiecīgo personu norādītajos avotos (12). Vienā no abiem avotiem bija norādītas maksimālās 44 darba stundas nedēļā, savukārt otrajā avotā bija norādītas 44 standarta darba stundas nedēļā. Abi avoti bija privāti, un tajos bija norādīts vidējais stundu skaits, kas piemērojams Brazīlijā, neprecizējot darbību nozari. Pārskatītajā SDO statistikā faktiski bija norādītas 40,21 vidējās faktiskās darba stundas nedēļā (13) gatavo metāla izstrādājumu nozarē (izņemot iekārtas un aprīkojumu), kas ir nozare, kura ir būtiska attiecībā uz abiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc Komisija uzskatīja SDO statistiku par atbilstošāku faktisko nedēļas darba stundu noteikšanai.

12

13

| (55) | Komisija aprēķināja faktiskās darba stundas gadā, reizinot faktiskās nedēļas darba stundas ar nedēļu skaitu gadā un tad atskaitot dienas, kurās nestrādā (brīvdienas, valsts svētku dienas, izvēles, bet neobligātās brīvdienas, reģionālās brīvdienas). Tika izmantota šī pieeja, nevis attiecīgo personu ieteiktā, jo pretējā gadījumā tiktu uzskatīts, ka visās gada nedēļās ir piecas faktiskās darbdienas, taču tas neatbilst faktiskā darba realitātei. |
| --- | --- |

(55)

Komisija aprēķināja faktiskās darba stundas gadā, reizinot faktiskās nedēļas darba stundas ar nedēļu skaitu gadā un tad atskaitot dienas, kurās nestrādā (brīvdienas, valsts svētku dienas, izvēles, bet neobligātās brīvdienas, reģionālās brīvdienas). Tika izmantota šī pieeja, nevis attiecīgo personu ieteiktā, jo pretējā gadījumā tiktu uzskatīts, ka visās gada nedēļās ir piecas faktiskās darbdienas, taču tas neatbilst faktiskā darba realitātei.

| (56) | Attiecīgi noteiktās gada darbaspēka izmaksas tika dalītas ar faktiski nostrādātajām gada darba stundām, lai aprēķinātu faktiskās darba stundas atsauces darbaspēka izmaksas Brazīlijā. |
| --- | --- |

(56)

Attiecīgi noteiktās gada darbaspēka izmaksas tika dalītas ar faktiski nostrādātajām gada darba stundām, lai aprēķinātu faktiskās darba stundas atsauces darbaspēka izmaksas Brazīlijā.

| (57) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka avots, kas izmantots darbaspēka izmaksām Brazīlijā (IBGE), nebija piemērots, jo IBGE izmantotās statistiskās metodes (uzņēmumu apsekojums) un datu veida (apsekojuma dati) dēļ statistikas kvalitāte esot atkarīga no uzņēmumu vēlmes atbildēt uz apsekojuma jautājumiem, un tas, apsekojumam iztiekot bez sīkākas informācijas par uzņēmumiem, nozīmējot, ka dati par attiecīgo rūpniecības nozari ir apšaubāmi. |
| --- | --- |

(57)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka avots, kas izmantots darbaspēka izmaksām Brazīlijā (IBGE), nebija piemērots, jo IBGE izmantotās statistiskās metodes (uzņēmumu apsekojums) un datu veida (apsekojuma dati) dēļ statistikas kvalitāte esot atkarīga no uzņēmumu vēlmes atbildēt uz apsekojuma jautājumiem, un tas, apsekojumam iztiekot bez sīkākas informācijas par uzņēmumiem, nozīmējot, ka dati par attiecīgo rūpniecības nozari ir apšaubāmi.

IBGE

IBGE

| (58) | Komisija norādīja, ka IBGE ir struktūra, ko vada federālā administrācija Ekonomikas ministrijas pakļautībā, un ir galvenais datu un informācijas sniedzējs par valsti (14). Tāpēc tā uzskatīja, ka šīs struktūras savāktie dati un izmantotās metodes ir pietiekami uzticamas un kalpo par statistikas datu galveno avotu Brazīlijā. Lai apstiprinātu šādas iestādes uzticamību, izmantotās statistikas metodes un tās savāktos datus, netika uzskatīts, kas ir jābūt pieejamai sīkākai informācijai par uzņēmumiem, kas piedalās konkrētā apsekojumā. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(58)

Komisija norādīja, ka IBGE ir struktūra, ko vada federālā administrācija Ekonomikas ministrijas pakļautībā, un ir galvenais datu un informācijas sniedzējs par valsti (14). Tāpēc tā uzskatīja, ka šīs struktūras savāktie dati un izmantotās metodes ir pietiekami uzticamas un kalpo par statistikas datu galveno avotu Brazīlijā. Lai apstiprinātu šādas iestādes uzticamību, izmantotās statistikas metodes un tās savāktos datus, netika uzskatīts, kas ir jābūt pieejamai sīkākai informācijai par uzņēmumiem, kas piedalās konkrētā apsekojumā. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti.

IBGE

14

| (59) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, pamatojoties uz aptaujas anketas jautājumiem IBGE izmantotajā apsekojumā, algas un sociālie maksājumi esot pārmērīgi un nereprezentatīvi, jo tie ietvēra personāla izmaksas, kas nav saistītas ar ražošanu (personāls, kas nav darbinieki, piemēram, īpašnieks, partneri, ģimenes locekļi, kuriem nemaksā). Arī apsekojumā norādītais darbinieku skaits esot skaits gada beigās, nevis vidējais skaits gadā. Ņemot vērā, ka 2020. gadu ietekmēja Covid-19 pandēmija, daudzi darbinieki tika atlaisti zemās saimnieciskās aktivitātes dēļ, tāpēc, dalot gada darbaspēka izmaksas ar darbinieku skaitu gada beigās, esot mākslīgi palielinātas darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku. |
| --- | --- |

(59)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, pamatojoties uz aptaujas anketas jautājumiem IBGE izmantotajā apsekojumā, algas un sociālie maksājumi esot pārmērīgi un nereprezentatīvi, jo tie ietvēra personāla izmaksas, kas nav saistītas ar ražošanu (personāls, kas nav darbinieki, piemēram, īpašnieks, partneri, ģimenes locekļi, kuriem nemaksā). Arī apsekojumā norādītais darbinieku skaits esot skaits gada beigās, nevis vidējais skaits gadā. Ņemot vērā, ka 2020. gadu ietekmēja Covid-19 pandēmija, daudzi darbinieki tika atlaisti zemās saimnieciskās aktivitātes dēļ, tāpēc, dalot gada darbaspēka izmaksas ar darbinieku skaitu gada beigās, esot mākslīgi palielinātas darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku.

IBGE

| (60) | Pēc saņemtajām piezīmēm Komisija pārskatīja IBGE datus un izslēdza algas un sociālos maksājumus attiecībā uz darbiniekiem, kas nebija saistīti ar ražošanu. Tāpat, pamatojoties uz bezdarba līmeņa izmaiņām 2020. gada sākumā un beigās (15), Komisija aprēķināja darbinieku vidējo skaitu 2020. gadā, kas vēlāk tika izmantots tās aprēķinā. |
| --- | --- |

(60)

Pēc saņemtajām piezīmēm Komisija pārskatīja IBGE datus un izslēdza algas un sociālos maksājumus attiecībā uz darbiniekiem, kas nebija saistīti ar ražošanu. Tāpat, pamatojoties uz bezdarba līmeņa izmaiņām 2020. gada sākumā un beigās (15), Komisija aprēķināja darbinieku vidējo skaitu 2020. gadā, kas vēlāk tika izmantots tās aprēķinā.

IBGE

15

| (61) | Tās pašas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka, pamatojoties uz SDO tīmekļa vietnē sniegto definīciju (16), valsts svētku dienas un brīvdienas jau bija atskaitītas par katru gadu un nebija vajadzības koriģēt SDO nedēļas darba stundu statistiku, ņemot vērā brīvdienas un valsts svētku dienas. Pretējā gadījumā Komisija izmanto 44 darba stundas nedēļā par pamatu atsauces darbaspēka izmaksu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(61)

Tās pašas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka, pamatojoties uz SDO tīmekļa vietnē sniegto definīciju (16), valsts svētku dienas un brīvdienas jau bija atskaitītas par katru gadu un nebija vajadzības koriģēt SDO nedēļas darba stundu statistiku, ņemot vērā brīvdienas un valsts svētku dienas. Pretējā gadījumā Komisija izmanto 44 darba stundas nedēļā par pamatu atsauces darbaspēka izmaksu aprēķināšanai.

16

| (62) | Komisija pārskatīja savu aprēķinu. Faktiski nostrādātās stundas gadā tika aprēķinātas, reizinot faktiski nostrādātās darba stundas nedēļā (kā norādījusi SDO) ar nedēļu skaitu gadā, neatskaitot dienas, kurās nestrādā. |
| --- | --- |

(62)

Komisija pārskatīja savu aprēķinu. Faktiski nostrādātās stundas gadā tika aprēķinātas, reizinot faktiski nostrādātās darba stundas nedēļā (kā norādījusi SDO) ar nedēļu skaitu gadā, neatskaitot dienas, kurās nestrādā.

Ievedmuitas nodokļi, ko piemēro izejvielu iegādei

Ievedmuitas nodokļi, ko piemēro izejvielu iegādei

| (63) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ir nepareizi pieskaitīt Brazīlijas ievedmuitas nodokļus izejvielu importa cenām, jo mērķis, kādēļ par atsauci tiek izmantota reprezentatīva valsts, ir noteikt neizkropļotas cenas, kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu bijis jāmaksā, un tas nozīmē, ka ir jāpiemēro atbilstošā Ķīnas ievedmuitas nodokļa likme. |
| --- | --- |

(63)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ir nepareizi pieskaitīt Brazīlijas ievedmuitas nodokļus izejvielu importa cenām, jo mērķis, kādēļ par atsauci tiek izmantota reprezentatīva valsts, ir noteikt neizkropļotas cenas, kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu bijis jāmaksā, un tas nozīmē, ka ir jāpiemēro atbilstošā Ķīnas ievedmuitas nodokļa likme.

| (64) | Normālajai vērtībai būtu jāatspoguļo neizkropļotā izejvielu cena reprezentatīvajā valstī (šajā gadījumā — Brazīlijā). Tāpēc tai būtu jāatspoguļo cena, ko muciņu ražotājs Brazīlijā maksātu par izejvielām, kas piegādātas līdz rūpnīcas vārtiem. Ja netiktu pieskaitīti ievedmuitas nodokļi, iegūtā atsauces vērtība neatspoguļotu neizkropļotu cenu Brazīlijas tirgū, bet tikai vidējo CIF cenu valstīs, kas eksportē konkrētās izejvielas. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam. Tāpēc minēto personu arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(64)

Normālajai vērtībai būtu jāatspoguļo neizkropļotā izejvielu cena reprezentatīvajā valstī (šajā gadījumā — Brazīlijā). Tāpēc tai būtu jāatspoguļo cena, ko muciņu ražotājs Brazīlijā maksātu par izejvielām, kas piegādātas līdz rūpnīcas vārtiem. Ja netiktu pieskaitīti ievedmuitas nodokļi, iegūtā atsauces vērtība neatspoguļotu neizkropļotu cenu Brazīlijas tirgū, bet tikai vidējo CIF cenu valstīs, kas eksportē konkrētās izejvielas. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam. Tāpēc minēto personu arguments tika noraidīts.

CIF

| (65) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par ievedmuitas nodokļiem, ko piemēro izejvielu iegādei, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Šie argumenti jau tika noraidīti iepriekšējā apsvērumā. |
| --- | --- |

(65)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par ievedmuitas nodokļiem, ko piemēro izejvielu iegādei, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Šie argumenti jau tika noraidīti iepriekšējā apsvērumā.

| (66) | Ņemot vērā ieinteresēto personu sniegto informāciju, attiecībā uz Brazīliju tika noteikti šādi ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

  1. tabula


  Muciņu ražošanas faktori








  Ražošanas faktors | Preču kods | Neizkropļota vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Nerūsējošā tērauda rullis | 721933 | 16,73  CNY/kg |
| Mucās esošās metāla caurules | 84819090 , 84818031 un 84818039 | 386,99  CNY/kg |
| Kakliņš | 73269090 | 100,27  CNY/kg |
| Lūžņi | 720421 | 8,86  CNY/kg |
| Darbaspēks |
| Faktiskās darba stundas darbaspēka izmaksas metāla iepakojuma ražošanā, uzņēmumi ar 100–499 darbiniekiem | Neattiecas | 48,41 –54,32  CNY/stunda (atkarībā no situācijas konkrētajā uzņēmumā) |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | Neattiecas | 0,7475  CNY/kWh |

(66)

Ņemot vērā ieinteresēto personu sniegto informāciju, attiecībā uz Brazīliju tika noteikti šādi ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

1. tabula

1. tabula

Muciņu ražošanas faktori

Muciņu ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods

Neizkropļota vērtība

Izejvielas

Izejvielas

Nerūsējošā tērauda rullis

721933

16,73  CNY/kg

Mucās esošās metāla caurules

84819090 , 84818031 un 84818039

386,99  CNY/kg

Kakliņš

73269090

100,27  CNY/kg

Lūžņi

720421

8,86  CNY/kg

Darbaspēks

Darbaspēks

Faktiskās darba stundas darbaspēka izmaksas metāla iepakojuma ražošanā, uzņēmumi ar 100–499 darbiniekiem

Neattiecas

48,41 –54,32  CNY/stunda (atkarībā no situācijas konkrētajā uzņēmumā)

Enerģija

Enerģija

Elektroenerģija

Neattiecas

0,7475  CNY/kWh

3.1.4.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (67) | Detalizēta informācija par normālās vērtības aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 96.–100. apsvērumā. |
| --- | --- |

(67)

Detalizēta informācija par normālās vērtības aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 96.–100. apsvērumā.

| (68) | Abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Brazīlijas vieglā metāla iepakojuma ražotāja peļņa, kas ir 24,4 %, neesot uzticama saliktās normālās vērtības aprēķināšanai, jo tā ir augsta salīdzinājumā ar Savienības muciņu ražotāju mērķa peļņu, kas ir 12 %. Tie ierosināja izmantot peļņu 12,2 %, ko reģistrējis kāds Malaizijas tērauda muciņu ražotājs, jo tie uzskata, ka šī peļņa ir uzticamāka tādēļ, ka tā ir ļoti līdzīga Savienības ražošanas nozares mērķa peļņai. |
| --- | --- |

(68)

Abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Brazīlijas vieglā metāla iepakojuma ražotāja peļņa, kas ir 24,4 %, neesot uzticama saliktās normālās vērtības aprēķināšanai, jo tā ir augsta salīdzinājumā ar Savienības muciņu ražotāju mērķa peļņu, kas ir 12 %. Tie ierosināja izmantot peļņu 12,2 %, ko reģistrējis kāds Malaizijas tērauda muciņu ražotājs, jo tie uzskata, ka šī peļņa ir uzticamāka tādēļ, ka tā ir ļoti līdzīga Savienības ražošanas nozares mērķa peļņai.

| (69) | Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju mērķa peļņa nav salīdzināma ar uzņēmumu peļņu reprezentatīvajā valstī, vai tā būtu Brazīlija vai Malaizija. Pirmkārt, šo attiecīgo peļņu noteikšanas konteksts un mērķis ir atšķirīgi. Peļņu reprezentatīvajā valstī izmanto kā aptuveno vērtību neizkropļotai peļņai, kas būtu sasniegta valstī, kuru neietekmē nozīmīgi kropļojumi. Šīs valsts attīstības līmenim jābūt līdzīgam kā attiecīgajā valstī, ko ietekmē nozīmīgi kropļojumi. Turpretī Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa ir peļņa, ko nozare parasti sasniedz Savienības tirgū normālos konkurences apstākļos, t. i., neesot importam par dempinga cenām. Citiem vārdiem, mērķa peļņa ir balstīta uz Savienības ražošanas nozares peļņas līmeni gados pirms kaitējumu izraisošā importa par dempinga cenām, savukārt uzņēmuma peļņa reprezentatīvajā valstī ir balstīta uz realizēto peļņu konkrētā finanšu gadā. Tāpēc mainīgie lielumi, ko izmanto, lai noteiktu Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu un atsauces peļņu reprezentatīvajā valstī, atšķiras. Turklāt šīs peļņas tiek aprēķinātas atšķirīgi. Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu izsaka pēc apgrozījuma, savukārt peļņu reprezentatīvajā valstī izsaka pēc pārdoto preču izmaksām. Rezultātā šie peļņas līmeņi ir nesalīdzināmi, un tādējādi tam, ka ierosinātā Malaizijas ražotāja peļņa ir tuvāka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņai, nav nozīmes. Šis personu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(69)

Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju mērķa peļņa nav salīdzināma ar uzņēmumu peļņu reprezentatīvajā valstī, vai tā būtu Brazīlija vai Malaizija. Pirmkārt, šo attiecīgo peļņu noteikšanas konteksts un mērķis ir atšķirīgi. Peļņu reprezentatīvajā valstī izmanto kā aptuveno vērtību neizkropļotai peļņai, kas būtu sasniegta valstī, kuru neietekmē nozīmīgi kropļojumi. Šīs valsts attīstības līmenim jābūt līdzīgam kā attiecīgajā valstī, ko ietekmē nozīmīgi kropļojumi. Turpretī Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa ir peļņa, ko nozare parasti sasniedz Savienības tirgū normālos konkurences apstākļos, t. i., neesot importam par dempinga cenām. Citiem vārdiem, mērķa peļņa ir balstīta uz Savienības ražošanas nozares peļņas līmeni gados pirms kaitējumu izraisošā importa par dempinga cenām, savukārt uzņēmuma peļņa reprezentatīvajā valstī ir balstīta uz realizēto peļņu konkrētā finanšu gadā. Tāpēc mainīgie lielumi, ko izmanto, lai noteiktu Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu un atsauces peļņu reprezentatīvajā valstī, atšķiras. Turklāt šīs peļņas tiek aprēķinātas atšķirīgi. Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu izsaka pēc apgrozījuma, savukārt peļņu reprezentatīvajā valstī izsaka pēc pārdoto preču izmaksām. Rezultātā šie peļņas līmeņi ir nesalīdzināmi, un tādējādi tam, ka ierosinātā Malaizijas ražotāja peļņa ir tuvāka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņai, nav nozīmes. Šis personu apgalvojums tika noraidīts.

| (70) | Abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka, tā kā Orbis (17) trūkst detalizētas informācijas par “citiem pamatdarbības izdevumiem”, kas izmantoti PVA izmaksu un peļņas aprēķināšanā, Orbis dati nav izmantojami. Tie piebilda, ka precīzs avots Orbis datiem par Komisijas identificēto Brazīlijas ražotāju nav zināms, tādēļ Orbis dati ir mazāk uzticami nekā revidētie ierosinātā Malaizijas tērauda cilindru ražotāja pārskati. |
| --- | --- |

(70)

Abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka, tā kā Orbis (17) trūkst detalizētas informācijas par “citiem pamatdarbības izdevumiem”, kas izmantoti PVA izmaksu un peļņas aprēķināšanā, Orbis dati nav izmantojami. Tie piebilda, ka precīzs avots Orbis datiem par Komisijas identificēto Brazīlijas ražotāju nav zināms, tādēļ Orbis dati ir mazāk uzticami nekā revidētie ierosinātā Malaizijas tērauda cilindru ražotāja pārskati.

Orbis

17

Orbis

Orbis

Orbis

| (71) | Komisija norādīja, ka pagaidu informācijas izpaušanā tika sniegta informācija par avotu, no kura iegūti Orbis dati par Brazīlijas ražotāju, proti, tā bija vietējā oficiālā reģistra informācija, kas balstīta uz vietējo GAAP (18). Turklāt Orbis datu un likmju glosārijā ir sniegta šāda citu pamatdarbības izdevumu definīcija: “visas izmaksas, kas nav tieši saistītas ar pārdoto preču ražošanu, piemēram, komerciālās izmaksas, administratīvie izdevumi utt., un šo izmaksu amortizācija”, tādējādi kliedējot attiecīgo personu bažas. |
| --- | --- |

(71)

Komisija norādīja, ka pagaidu informācijas izpaušanā tika sniegta informācija par avotu, no kura iegūti Orbis dati par Brazīlijas ražotāju, proti, tā bija vietējā oficiālā reģistra informācija, kas balstīta uz vietējo GAAP (18). Turklāt Orbis datu un likmju glosārijā ir sniegta šāda citu pamatdarbības izdevumu definīcija: “visas izmaksas, kas nav tieši saistītas ar pārdoto preču ražošanu, piemēram, komerciālās izmaksas, administratīvie izdevumi utt., un šo izmaksu amortizācija”, tādējādi kliedējot attiecīgo personu bažas.

Orbis

GAAP

18

Orbis

| (72) | Izmeklēšanas galīgajā posmā Komisija arī izlaboja ar Brazīlijas uzņēmuma Metalurgica Mococa SA PVA izmaksu un peļņas aprēķinu saistīto pārrakstīšanās kļūdu. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa, kas izteikta procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un ko piemēroja neizkropļotajām ražošanas izmaksām, bija attiecīgi 8,67 % un 22,52 %. |
| --- | --- |

(72)

Izmeklēšanas galīgajā posmā Komisija arī izlaboja ar Brazīlijas uzņēmuma Metalurgica Mococa SA PVA izmaksu un peļņas aprēķinu saistīto pārrakstīšanās kļūdu. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa, kas izteikta procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un ko piemēroja neizkropļotajām ražošanas izmaksām, bija attiecīgi 8,67 % un 22,52 %.

Metalurgica Mococa SA

| (73) | Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida salikto normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(73)

Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida salikto normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

| (74) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par Komisijas izmantoto peļņas līmeni, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Šie argumenti jau ir noraidīti 69. apsvērumā. |
| --- | --- |

(74)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus pagaidu posmā izteiktos apgalvojumus par Komisijas izmantoto peļņas līmeni, neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus. Šie argumenti jau ir noraidīti 69. apsvērumā.

3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (75) | Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 101.–103. apsvērumā. Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(75)

Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 101.–103. apsvērumā. Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus pagaidu konstatējumus.

3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (76) | Sīkāka informācija par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ir izklāstīta pagaidu regulas 104. un 105. apsvērumā. Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(76)

Sīkāka informācija par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ir izklāstīta pagaidu regulas 104. un 105. apsvērumā. Tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprināja savus pagaidu konstatējumus.

3.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (77) | Kā aprakstīts 32.–73. apsvērumā, pēc apgalvojumu saņemšanas no ieinteresētajām personām un turpmākas izmeklēšanas Komisija pārskatīja un pārrēķināja dempinga starpības. |
| --- | --- |

(77)

Kā aprakstīts 32.–73. apsvērumā, pēc apgalvojumu saņemšanas no ieinteresētajām personām un turpmākas izmeklēšanas Komisija pārskatīja un pārrēķināja dempinga starpības.

| (78) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 111. apsvērumā, Komisija pagaidu posmā secināja, ka sadarbība no ražotāju eksportētāju puses ir zema. Tomēr, kā paskaidrots 97. apsvērumā, Komisija galīgajā posmā konstatēja, ka ir maz ticams, ka Savienības tirgū darbojas citi nozīmīgi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Attiecīgi Komisija galīgajā posmā secināja, ka sadarbības līmenis ir augsts (virs 90 %), un uzskatīja, ka ir lietderīgi dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikt izlasē iekļautam ražotājam eksportētājam konstatētās visaugstākās dempinga starpības līmenī. |
| --- | --- |

(78)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 111. apsvērumā, Komisija pagaidu posmā secināja, ka sadarbība no ražotāju eksportētāju puses ir zema. Tomēr, kā paskaidrots 97. apsvērumā, Komisija galīgajā posmā konstatēja, ka ir maz ticams, ka Savienības tirgū darbojas citi nozīmīgi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Attiecīgi Komisija galīgajā posmā secināja, ka sadarbības līmenis ir augsts (virs 90 %), un uzskatīja, ka ir lietderīgi dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikt izlasē iekļautam ražotājam eksportētājam konstatētās visaugstākās dempinga starpības līmenī.

| (79) | Pēc izmaiņām kas veiktas pēc galīgās informācijas izpaušanas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu līmenī (CIF cenas) ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 85,5  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 67,3  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 77,9  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 85,5  % |

(79)

Pēc izmaiņām kas veiktas pēc galīgās informācijas izpaušanas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no cenas izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu līmenī (CIF cenas) ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

85,5  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

67,3  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

77,9  %

Visi pārējie uzņēmumi

85,5  %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (80) | Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā Savienībā ražoja astoņi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā Savienībā ražoja astoņi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (81) | Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 1 926 200 muciņu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja atbildi uz makroekonomikas anketas jautājumiem un pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts pagaidu regulas 7. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms bija apmēram 73 % no līdzīgā ražojuma kopējā aplēstā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(81)

Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 1 926 200 muciņu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja atbildi uz makroekonomikas anketas jautājumiem un pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts pagaidu regulas 7. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms bija apmēram 73 % no līdzīgā ražojuma kopējā aplēstā ražošanas apjoma Savienībā.

| (82) | Par Savienības ražošanas nozares definīciju un nozares ražošanas apjomu piezīmes netika saņemtas, tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 113. un 114. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(82)

Par Savienības ražošanas nozares definīciju un nozares ražošanas apjomu piezīmes netika saņemtas, tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 113. un 114. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

4.2.   Papildu izmeklēšanas posmi pēc pagaidu pasākumiem

Papildu izmeklēšanas posmi pēc pagaidu pasākumiem

| (83) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, kā paskaidrots 8. apsvērumā, Komisija turpināja pieprasīt un pārbaudīt informāciju, kas īpaši izcelta pagaidu regulas 140. un 141. apsvērumā, attiecībā uz muciņu importa daudzumiem no Ķīnas. Šajā saistībā, kā aprakstīts 4.2.1., 4.2.2., 4.2.3., 4.2.4. un 4.2.5. iedaļā, Komisija: i) pieprasīja detalizētus muitas datus no Spānijas un Rumānijas muitas dienestiem par preču importu ar KN kodiem, kas attiecas uz muciņām; ii) pieprasīja datus par muciņu eksportu 2022. gadā no izlasē iekļautajiem un neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, lai tos salīdzinātu ar precīzāku oficiālo importa statistiku, kas pieejama par laikposmu pēc procedūras sākšanas; iii) nosūtīja papildu datu pieprasījumus pieciem lielākajiem sūdzībā norādītajiem importētājiem, lūdzot sniegt informāciju par to piegādātājiem un pirkuma apjomiem par visu attiecīgo periodu; iv) pārbaudīja izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomus uz ES attiecīgajā periodā un v) centās apkopot vairāk informācijas par mazajām alus darītavām pēc pagaidu posma. |
| --- | --- |

(83)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, kā paskaidrots 8. apsvērumā, Komisija turpināja pieprasīt un pārbaudīt informāciju, kas īpaši izcelta pagaidu regulas 140. un 141. apsvērumā, attiecībā uz muciņu importa daudzumiem no Ķīnas. Šajā saistībā, kā aprakstīts 4.2.1., 4.2.2., 4.2.3., 4.2.4. un 4.2.5. iedaļā, Komisija: i) pieprasīja detalizētus muitas datus no Spānijas un Rumānijas muitas dienestiem par preču importu ar KN kodiem, kas attiecas uz muciņām; ii) pieprasīja datus par muciņu eksportu 2022. gadā no izlasē iekļautajiem un neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, lai tos salīdzinātu ar precīzāku oficiālo importa statistiku, kas pieejama par laikposmu pēc procedūras sākšanas; iii) nosūtīja papildu datu pieprasījumus pieciem lielākajiem sūdzībā norādītajiem importētājiem, lūdzot sniegt informāciju par to piegādātājiem un pirkuma apjomiem par visu attiecīgo periodu; iv) pārbaudīja izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomus uz ES attiecīgajā periodā un v) centās apkopot vairāk informācijas par mazajām alus darītavām pēc pagaidu posma.

4.2.1.   No Spānijas un Rumānijas muitas dienestiem saņemto datu analīze

No Spānijas un Rumānijas muitas dienestiem saņemto datu analīze

| (84) | No Rumānijas un Spānijas saņemtie muitas dati tika analizēti, izmantojot to pašu metodiku, kas izmantota sākotnējai analīzei un aprakstīta pagaidu regulas 127. apsvērumā. Šī analīze ļāva Komisijai precizēt aplēsi par muciņu importu Savienībā, pamatojoties uz muitas datu analīzi, tomēr Spānijas un Rumānijas iekļaušanai nebija būtiskas ietekmes uz kopējiem importa daudzumiem vai aplēsto daudzumu tendencēm. |
| --- | --- |

(84)

No Rumānijas un Spānijas saņemtie muitas dati tika analizēti, izmantojot to pašu metodiku, kas izmantota sākotnējai analīzei un aprakstīta pagaidu regulas 127. apsvērumā. Šī analīze ļāva Komisijai precizēt aplēsi par muciņu importu Savienībā, pamatojoties uz muitas datu analīzi, tomēr Spānijas un Rumānijas iekļaušanai nebija būtiskas ietekmes uz kopējiem importa daudzumiem vai aplēsto daudzumu tendencēm.

4.2.2.   Ražotāju eksportētāju pārdošanas datu pēc IP salīdzinājums ar datubāzes “Surveillance”
   (19)
  un 14. panta 6. punkta datubāzes (20)
  importa datiem.

Ražotāju eksportētāju pārdošanas datu pēc IP salīdzinājums ar datubāzes “Surveillance”

19

un 14. panta 6. punkta datubāzes

20

importa datiem.

| (85) | Kā paskaidrots 83. apsvērumā, Komisija no visiem sešiem (gan izlasē iekļautajiem, gan izlasē neiekļautajiem) ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pieprasīja datus par muciņu eksportu 2022. gadā, lai šos skaitļus salīdzinātu ar datiem TARIC kodu līmenī (21) par muciņu importu un tādējādi pārbaudītu, vai ir kādi eksportētāji, kas pārdod muciņas Savienības tirgū un kas līdz šim izmeklēšanā nebija zināmi. Visi seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza pieprasītos datus. |
| --- | --- |

(85)

Kā paskaidrots 83. apsvērumā, Komisija no visiem sešiem (gan izlasē iekļautajiem, gan izlasē neiekļautajiem) ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pieprasīja datus par muciņu eksportu 2022. gadā, lai šos skaitļus salīdzinātu ar datiem TARIC kodu līmenī (21) par muciņu importu un tādējādi pārbaudītu, vai ir kādi eksportētāji, kas pārdod muciņas Savienības tirgū un kas līdz šim izmeklēšanā nebija zināmi. Visi seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza pieprasītos datus.

TARIC

21

| (86) | Dati TARIC kodu līmenī par muciņu importu ir pieejami datubāzē “Surveillance” kopš 2022. gada 14. maija, t. i., kopš nākamās dienas pēc lietas uzsākšanas. Turklāt pastāv neizbēgama laika nobīde no dienas, kad ražotājs eksportētājs reģistrējis pārdošanu, līdz dienai, kad attiecīgais sūtījums sasniedz Savienības muitu. Pamatojoties uz informāciju, ko sniedza ražotāji eksportētāji, Komisija uzskatīja, ka vidējā laika nobīde ir 30 dienas (22). Tādējādi Komisija salīdzināja paziņotos pārdošanas datus par katru mēnesi, sākot ar maiju, ar datubāzes “Surveillance” datiem par importu par nākamo mēnesi. |
| --- | --- |

(86)

Dati TARIC kodu līmenī par muciņu importu ir pieejami datubāzē “Surveillance” kopš 2022. gada 14. maija, t. i., kopš nākamās dienas pēc lietas uzsākšanas. Turklāt pastāv neizbēgama laika nobīde no dienas, kad ražotājs eksportētājs reģistrējis pārdošanu, līdz dienai, kad attiecīgais sūtījums sasniedz Savienības muitu. Pamatojoties uz informāciju, ko sniedza ražotāji eksportētāji, Komisija uzskatīja, ka vidējā laika nobīde ir 30 dienas (22). Tādējādi Komisija salīdzināja paziņotos pārdošanas datus par katru mēnesi, sākot ar maiju, ar datubāzes “Surveillance” datiem par importu par nākamo mēnesi.

TARIC

22

| (87) | Piemērojot minēto salīdzināšanas metodiku, kopējais muciņu pārdošanas apjoms Savienībā, par kuru ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, laikposmā no 2022. gada maija līdz septembrim bija par aptuveni 1 % lielāks nekā kopējais imports, kas reģistrēts datubāzē “Surveillance” par laikposmu no 2022. gada jūnija līdz oktobrim, par mērvienību izmantojot kilogramu. Tādā pašā veidā salīdzinot pārdošanas datus par 2022. gada maiju–decembri ar datubāzes “Surveillance” datiem par 2022. gada jūniju–2023. gada janvāri, bija redzams, ka ražotāju eksportētāju deklarētie pārdošanas apjomi bija vēl lielāki salīdzinājumā ar importu, kas reģistrēts datubāzē “Surveillance”; šķiet, ka iemesls tam ir laika nobīde, kad imports tiek reģistrēts Savienības muitā, no brīža, kad ražotāji eksportētāji to reģistrējuši kā pārdošanu. |
| --- | --- |

(87)

Piemērojot minēto salīdzināšanas metodiku, kopējais muciņu pārdošanas apjoms Savienībā, par kuru ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, laikposmā no 2022. gada maija līdz septembrim bija par aptuveni 1 % lielāks nekā kopējais imports, kas reģistrēts datubāzē “Surveillance” par laikposmu no 2022. gada jūnija līdz oktobrim, par mērvienību izmantojot kilogramu. Tādā pašā veidā salīdzinot pārdošanas datus par 2022. gada maiju–decembri ar datubāzes “Surveillance” datiem par 2022. gada jūniju–2023. gada janvāri, bija redzams, ka ražotāju eksportētāju deklarētie pārdošanas apjomi bija vēl lielāki salīdzinājumā ar importu, kas reģistrēts datubāzē “Surveillance”; šķiet, ka iemesls tam ir laika nobīde, kad imports tiek reģistrēts Savienības muitā, no brīža, kad ražotāji eksportētāji to reģistrējuši kā pārdošanu.

| (88) | Pamatojoties uz šo darbību, Komisija secināja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija vienīgie ražotāji eksportētāji, kas pārdeva muciņas uz Savienību vismaz no 2022. gada maija sākuma. |
| --- | --- |

(88)

Pamatojoties uz šo darbību, Komisija secināja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija vienīgie ražotāji eksportētāji, kas pārdeva muciņas uz Savienību vismaz no 2022. gada maija sākuma.

4.2.3.   Dati no nesaistītiem importētājiem un mazajām alus darītavām

Dati no nesaistītiem importētājiem un mazajām alus darītavām

| (89) | Turklāt Komisija vēlreiz sazinājās ar pieciem lielākajiem sūdzībā norādītajiem importētājiem (23), lūdzot norādīt to piegādātājus un pirkumu apjomus par visu attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt Komisija vēlreiz sazinājās ar pieciem lielākajiem sūdzībā norādītajiem importētājiem (23), lūdzot norādīt to piegādātājus un pirkumu apjomus par visu attiecīgo periodu.

23

| (90) | Tikai divi no pieciem importētājiem (KSM Keg un IMEXA) sniedza prasītos datus. Viens importētājs (My Kegs) lūdza datu iesniegšanas termiņa pagarinājumu, taču, neraugoties uz pagarinājuma piešķiršanu, pieprasītos datus nesniedza. |
| --- | --- |

(90)

Tikai divi no pieciem importētājiem (KSM Keg un IMEXA) sniedza prasītos datus. Viens importētājs (My Kegs) lūdza datu iesniegšanas termiņa pagarinājumu, taču, neraugoties uz pagarinājuma piešķiršanu, pieprasītos datus nesniedza.

KSM Keg

IMEXA

My Kegs

| (91) | Abu iepriekšminēto importētāju iesniegto datu analīze liecināja, ka tie attiecīgajā periodā pirka muciņas tikai no abiem izlasē iekļautajiem un viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. Pārdošanas apjomi, par kuriem ziņoja attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, lielā mērā atbilda pārdošanas apjomiem, par kuriem ziņoja abi importētāji. |
| --- | --- |

(91)

Abu iepriekšminēto importētāju iesniegto datu analīze liecināja, ka tie attiecīgajā periodā pirka muciņas tikai no abiem izlasē iekļautajiem un viena izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. Pārdošanas apjomi, par kuriem ziņoja attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, lielā mērā atbilda pārdošanas apjomiem, par kuriem ziņoja abi importētāji.

| (92) | Kaut arī jāatzīst, ka iegūtie dati neattiecās uz visiem importētājiem, tie tomēr neliecināja par eksportu, ko būtu veicis ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(92)

Kaut arī jāatzīst, ka iegūtie dati neattiecās uz visiem importētājiem, tie tomēr neliecināja par eksportu, ko būtu veicis ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās izmeklēšanā.

4.2.4.   Izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegto importa datu savstarpēja salīdzināšana

Izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegto importa datu savstarpēja salīdzināšana

| (93) | Komisija vēlējās pārliecināties, ka izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji nav norādījuši pārāk zemus to pārdošanas apjomus uz Savienību attiecīgajā periodā. Kā paskaidrots 4.2.2. iedaļā iepriekš, gan izlasē iekļauto, gan izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas datu salīdzinājums ar oficiālo importa statistiku, kas pieejama datubāzē “Surveillance”, neliecināja, ka kāds no ražotājiem eksportētājiem būtu norādījis pārāk zemus savus pārdošanas apjomus uz Savienību 2022. gadā. Komisija savstarpēji salīdzināja datus, ko sniedza izlasē neiekļautie ražotāji, kas sadarbojās, par paziņotajiem pārdošanas apjomiem uz Savienību 2022. gadā, ar TARIC kodu līmeņa datiem. Attiecībā uz to daļu no kopējā importa no Ķīnas, kas paziņots attiecīgajā periodā (24), Komisija datus savstarpēji salīdzināja ar to lietotāju un importētāju datiem, kas sadarbojās. Uz šā pamata Komisija nerada pierādījumus, ka ražotāju eksportētāju iesniegtie datu būtu neprecīzi. |
| --- | --- |

(93)

Komisija vēlējās pārliecināties, ka izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji nav norādījuši pārāk zemus to pārdošanas apjomus uz Savienību attiecīgajā periodā. Kā paskaidrots 4.2.2. iedaļā iepriekš, gan izlasē iekļauto, gan izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas datu salīdzinājums ar oficiālo importa statistiku, kas pieejama datubāzē “Surveillance”, neliecināja, ka kāds no ražotājiem eksportētājiem būtu norādījis pārāk zemus savus pārdošanas apjomus uz Savienību 2022. gadā. Komisija savstarpēji salīdzināja datus, ko sniedza izlasē neiekļautie ražotāji, kas sadarbojās, par paziņotajiem pārdošanas apjomiem uz Savienību 2022. gadā, ar TARIC kodu līmeņa datiem. Attiecībā uz to daļu no kopējā importa no Ķīnas, kas paziņots attiecīgajā periodā (24), Komisija datus savstarpēji salīdzināja ar to lietotāju un importētāju datiem, kas sadarbojās. Uz šā pamata Komisija nerada pierādījumus, ka ražotāju eksportētāju iesniegtie datu būtu neprecīzi.

TARIC

24

4.2.5.   Informācija par mazajām alus darītavām

Informācija par mazajām alus darītavām

| (94) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas nepieteicās neviena mazā alus darītava. Tāpēc Komisija no šā avota nevarēja iegūt papildu informāciju par importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(94)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas nepieteicās neviena mazā alus darītava. Tāpēc Komisija no šā avota nevarēja iegūt papildu informāciju par importu no Ķīnas.

4.2.6.   Secinājums par importu

Secinājums par importu

| (95) | No sešu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas datu salīdzinājuma ar datiem TARIC kodu līmenī no datubāzes “Surveillance” un datiem no nesaistītiem importētājiem un lietotājiem ir redzams, ka muciņu daudzums, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, norādīja kā pārdotu Savienības tirgū 2022. gadā, kopumā veido muciņu kopējo importu no Ķīnas Savienības tirgū minētajā periodā. Turklāt Komisija analizēja importu ar TARIC papildu kodu C999. TARIC papildu kods C999 ir paredzēts, lai reģistrētu importu no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Pamatojoties gan uz 14. panta 6. punkta datubāzi, gan datubāzi “Surveillance”, bija redzams, ka attiecīgais imports laikposmā no 2023. gada janvāra līdz martam bija nenozīmīgs. Tas vēl jo vairāk apliecina, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visticamāk, bija galvenie muciņu ražotāji eksportētāji uz Savienību attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(95)

No sešu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, pārdošanas datu salīdzinājuma ar datiem TARIC kodu līmenī no datubāzes “Surveillance” un datiem no nesaistītiem importētājiem un lietotājiem ir redzams, ka muciņu daudzums, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, norādīja kā pārdotu Savienības tirgū 2022. gadā, kopumā veido muciņu kopējo importu no Ķīnas Savienības tirgū minētajā periodā. Turklāt Komisija analizēja importu ar TARIC papildu kodu C999. TARIC papildu kods C999 ir paredzēts, lai reģistrētu importu no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās. Pamatojoties gan uz 14. panta 6. punkta datubāzi, gan datubāzi “Surveillance”, bija redzams, ka attiecīgais imports laikposmā no 2023. gada janvāra līdz martam bija nenozīmīgs. Tas vēl jo vairāk apliecina, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visticamāk, bija galvenie muciņu ražotāji eksportētāji uz Savienību attiecīgajā periodā.

TARIC

TARIC

TARIC

| (96) | Tāpat arī, pārbaudot datus, kas saņemti no abiem importētājiem, kuri atbildēja uz Komisijas pieprasījumiem iesniegt datus, netika atklāts, ka būtu vēl citi ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(96)

Tāpat arī, pārbaudot datus, kas saņemti no abiem importētājiem, kuri atbildēja uz Komisijas pieprasījumiem iesniegt datus, netika atklāts, ka būtu vēl citi ražotāji eksportētāji.

| (97) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nevarēja pārliecinoši konstatēt, ka bija nozīmīgi Ķīnas ražotāji, kas darbojās Savienības tirgū pirms lietas uzsākšanas un kas būtu apturējuši eksportu, 2022. gada maijā, t. i., neilgi pirms lietas uzsākšanas. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija nevarēja pārliecinoši konstatēt, ka bija nozīmīgi Ķīnas ražotāji, kas darbojās Savienības tirgū pirms lietas uzsākšanas un kas būtu apturējuši eksportu, 2022. gada maijā, t. i., neilgi pirms lietas uzsākšanas.

| (98) | Turklāt Komisija atgādināja, ka tās veiktā analīze par detalizētiem muitas datiem, kā aprakstīts pagaidu regulas 127. apsvērumā, bija balstīta uz konkrētiem pieņēmumiem. Iespējamas neprecizitātes var izrietēt no pārrēķina formulas “1 muciņa = 10 kg”, kā arī no atšķirīgajiem preču aprakstu precizitātes līmeņiem atsevišķu dalībvalstu muitas datos. Šajā saistībā ir lietderīgi norādīt, ka līdz ar vēl divu dalībvalstu (Rumānijas un Spānijas) iekļaušanu muitas datu analīzē Beļģijas muitas dati veidoja vairāk nekā 70 % no kopējās starpības starp potenciālā muciņu importa mazākajiem un lielākajiem skaitļiem, kas izriet no analīzes. Tajā pašā laikā attiecīgajā periodā Beļģija veidoja lielu daļu no muciņu importa visu to dalībvalstu vidū, kuru muitas datus Komisija analizēja. Attiecībā uz importa statistiku par Beļģiju daudzi pozīciju apraksti deklarācijās bija samērā plaši un var gan attiekties, gan neattiekties konkrēti uz muciņām. Tāpēc, neskarot pagaidu konstatējumus attiecībā uz importa skaitļiem, kas izklāstīti pagaidu regulā, un ievērojot piesardzīgu pieeju, Komisija nolēma savus galīgos konstatējumus balstīt uz pārdošanas daudzumiem, ko deklarēja seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, uz Savienību par visu attiecīgo periodu. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Komisija atgādināja, ka tās veiktā analīze par detalizētiem muitas datiem, kā aprakstīts pagaidu regulas 127. apsvērumā, bija balstīta uz konkrētiem pieņēmumiem. Iespējamas neprecizitātes var izrietēt no pārrēķina formulas “1 muciņa = 10 kg”, kā arī no atšķirīgajiem preču aprakstu precizitātes līmeņiem atsevišķu dalībvalstu muitas datos. Šajā saistībā ir lietderīgi norādīt, ka līdz ar vēl divu dalībvalstu (Rumānijas un Spānijas) iekļaušanu muitas datu analīzē Beļģijas muitas dati veidoja vairāk nekā 70 % no kopējās starpības starp potenciālā muciņu importa mazākajiem un lielākajiem skaitļiem, kas izriet no analīzes. Tajā pašā laikā attiecīgajā periodā Beļģija veidoja lielu daļu no muciņu importa visu to dalībvalstu vidū, kuru muitas datus Komisija analizēja. Attiecībā uz importa statistiku par Beļģiju daudzi pozīciju apraksti deklarācijās bija samērā plaši un var gan attiekties, gan neattiekties konkrēti uz muciņām. Tāpēc, neskarot pagaidu konstatējumus attiecībā uz importa skaitļiem, kas izklāstīti pagaidu regulā, un ievērojot piesardzīgu pieeju, Komisija nolēma savus galīgos konstatējumus balstīt uz pārdošanas daudzumiem, ko deklarēja seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, uz Savienību par visu attiecīgo periodu.

| (99) | Rezultātā Komisija importa apjomus no ĶTR, tirgus daļas un patēriņu Savienībā šajā regulā noteica, pamatojoties uz eksporta daudzumiem uz Savienību, kurus par attiecīgo periodu bija ziņojuši seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(99)

Rezultātā Komisija importa apjomus no ĶTR, tirgus daļas un patēriņu Savienībā šajā regulā noteica, pamatojoties uz eksporta daudzumiem uz Savienību, kurus par attiecīgo periodu bija ziņojuši seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

4.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (100) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  2. tabula.


  Patēriņš Savienībā (gab. skaits) | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 3 493 180 | 2 481 922 | 1 703 848 | 941 237 |
| Indekss | 100 | 71 | 49 | 27 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dati (sk. 4.4.1. iedaļu) |

(100)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

2. tabula.

2. tabula.

Patēriņš Savienībā (gab. skaits)

Patēriņš Savienībā (gab. skaits)

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

3 493 180

2 481 922

1 703 848

941 237

Indekss

Indekss

100

100

71

71

49

49

27

27

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dati (sk. 4.4.1. iedaļu)

| (101) | Komisija noteica muciņu patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot kopējo importa apjomu no Ķīnas, par ko ziņoja seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(101)

Komisija noteica muciņu patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot kopējo importa apjomu no Ķīnas, par ko ziņoja seši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (102) | Pagaidu posmā imports no citām trešām valstīm uz Savienību netika ņemts vērā, jo tika uzskatīts par nenozīmīgu. Piezīmes par šo punktu netika saņemtas. Turklāt papildu dati, kas tika saņemti no diviem importētājiem pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, nebija pretrunā šim secinājumam. Tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 119. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(102)

Pagaidu posmā imports no citām trešām valstīm uz Savienību netika ņemts vērā, jo tika uzskatīts par nenozīmīgu. Piezīmes par šo punktu netika saņemtas. Turklāt papildu dati, kas tika saņemti no diviem importētājiem pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, nebija pretrunā šim secinājumam. Tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 119. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

| (103) | Izmantojot datus par importu Savienībā no Ķīnas, kas iegūti, pamatojoties uz datiem, kurus paziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās (sk. 4.4.1. iedaļu turpmāk), bija vērojama arī kopējā patēriņa Savienībā samazināšanās tendence attiecīgajā periodā. Salīdzinot ar patēriņu, kas publicēts pagaidu regulas 2. tabulā, vispārējā tendence laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam (līdz IP) būtiski nemainījās. |
| --- | --- |

(103)

Izmantojot datus par importu Savienībā no Ķīnas, kas iegūti, pamatojoties uz datiem, kurus paziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās (sk. 4.4.1. iedaļu turpmāk), bija vērojama arī kopējā patēriņa Savienībā samazināšanās tendence attiecīgajā periodā. Salīdzinot ar patēriņu, kas publicēts pagaidu regulas 2. tabulā, vispārējā tendence laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam (līdz IP) būtiski nemainījās.

| (104) | Pēc sākotnējā samazinājuma par 29 % patēriņš krasi samazinājās Covid-19 pandēmijas kulminācijas laikā. Šajā laikposmā, mājsēdes dēļ slēdzot bārus un restorānus, pieprasījums pēc muciņām būtiski samazinājās. Vispārējās nenoteiktības un ieņēmumu trūkuma dēļ muciņu lietotāji (dzērienu ražotāji) bija spiesti atlikt plānotos muciņu pirkumus. |
| --- | --- |

(104)

Pēc sākotnējā samazinājuma par 29 % patēriņš krasi samazinājās Covid-19 pandēmijas kulminācijas laikā. Šajā laikposmā, mājsēdes dēļ slēdzot bārus un restorānus, pieprasījums pēc muciņām būtiski samazinājās. Vispārējās nenoteiktības un ieņēmumu trūkuma dēļ muciņu lietotāji (dzērienu ražotāji) bija spiesti atlikt plānotos muciņu pirkumus.

| (105) | Šī situācija turpinājās visu izmeklēšanas periodu un, kā paskaidrots 139. apsvērumā, sāka uzlaboties pēc izmeklēšanas perioda (no 2022. gada), kad Covid-19 pandēmijas ietekme mazinājās un kopējais pieprasījums pēc izlejamiem dzērieniem palielinājās. Rezultātā kopējais pieprasījums palielinājās par 122 % 2022. gadā salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu līdz līmenim, kas bija nedaudz zemāks nekā pirms Covid-19 perioda (2019. gadā). |
| --- | --- |

(105)

Šī situācija turpinājās visu izmeklēšanas periodu un, kā paskaidrots 139. apsvērumā, sāka uzlaboties pēc izmeklēšanas perioda (no 2022. gada), kad Covid-19 pandēmijas ietekme mazinājās un kopējais pieprasījums pēc izlejamiem dzērieniem palielinājās. Rezultātā kopējais pieprasījums palielinājās par 122 % 2022. gadā salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu līdz līmenim, kas bija nedaudz zemāks nekā pirms Covid-19 perioda (2019. gadā).

| (106) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja patēriņa datus. |
| --- | --- |

(106)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja patēriņa datus.

4.4.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.4.1.   Metodika, kas izmantota, lai kvantitatīvi noteiktu importu no attiecīgās valsts

Metodika, kas izmantota, lai kvantitatīvi noteiktu importu no attiecīgās valsts

| (107) | Attiecīgo ražojumu Savienībā importē ar diviem KN kodiem (ex 7310 10 00 un ex 7310 29 90) atkarībā no muciņas tilpuma. Muciņas, kuru tilpums ir >= 50 litri, bet <= 300 litri, atbilst KN kodam 7310 10 00, savukārt muciņas ar ietilpību < 50 litri — KN kodam 7310 29 90 (“attiecīgie KN kodi”). Šie abi KN kodi ietver arī plašu citu ražojumu klāstu, kas nav izmeklējamais ražojums (piemēram, kārbas, skārda kastes, lopbarības padeves kanāli, spaiņi, ugunsdzēšamie aparāti, skārda tvertnes, tilpnes un cisternas dažādiem lietojumiem, ūdens pudeles, tērauda mucas utt.). Tādējādi nebija iespējams noteikt importu, pamatojoties tikai uz KN kodiem. |
| --- | --- |

(107)

Attiecīgo ražojumu Savienībā importē ar diviem KN kodiem (ex 7310 10 00 un ex 7310 29 90) atkarībā no muciņas tilpuma. Muciņas, kuru tilpums ir >= 50 litri, bet <= 300 litri, atbilst KN kodam 7310 10 00, savukārt muciņas ar ietilpību < 50 litri — KN kodam 7310 29 90 (“attiecīgie KN kodi”). Šie abi KN kodi ietver arī plašu citu ražojumu klāstu, kas nav izmeklējamais ražojums (piemēram, kārbas, skārda kastes, lopbarības padeves kanāli, spaiņi, ugunsdzēšamie aparāti, skārda tvertnes, tilpnes un cisternas dažādiem lietojumiem, ūdens pudeles, tērauda mucas utt.). Tādējādi nebija iespējams noteikt importu, pamatojoties tikai uz KN kodiem.

| (108) | Kā paskaidrots 4.2.5. iedaļā, ņemot vērā lietas materiālos pieejamos pierādījumus un attiecīgos testus, kas balstīti uz datiem par laikposmu pēc IP, galīgajā posmā Komisija ievēroja piesardzīgu pieeju, pieņemot, ka importa daudzumi, par kuriem ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, atbilst kopējam muciņu importam no Ķīnas attiecīgajā periodā. Attiecīgi Komisija savus galīgos konstatējumus par importa daudzumu no Ķīnas balstīja uz skaitļiem, kurus ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un kuri norādīti 3. tabulā turpmāk.

  3. tabula


  Imports Savienībā (gab. skaits) un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no attiecīgās valsts apjoms (gab. skaits) | 617 607 | 357 404 | 224 546 | 118 460 |
| Indekss | 100 | 58 | 36 | 19 |
| Tirgus daļa | 18  % | 14  % | 13  % | 13  % |
| Indekss | 100 | 81 | 75 | 71 |
| Avots: ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās |

(108)

Kā paskaidrots 4.2.5. iedaļā, ņemot vērā lietas materiālos pieejamos pierādījumus un attiecīgos testus, kas balstīti uz datiem par laikposmu pēc IP, galīgajā posmā Komisija ievēroja piesardzīgu pieeju, pieņemot, ka importa daudzumi, par kuriem ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, atbilst kopējam muciņu importam no Ķīnas attiecīgajā periodā. Attiecīgi Komisija savus galīgos konstatējumus par importa daudzumu no Ķīnas balstīja uz skaitļiem, kurus ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un kuri norādīti 3. tabulā turpmāk.

3. tabula

3. tabula

Imports Savienībā (gab. skaits) un tirgus daļa

Imports Savienībā (gab. skaits) un tirgus daļa

2018

2019

2020

IP

Importa no attiecīgās valsts apjoms (gab. skaits)

617 607

357 404

224 546

118 460

Indekss

Indekss

100

100

58

58

36

36

19

19

Tirgus daļa

18  %

14  %

13  %

13  %

Indekss

Indekss

100

100

81

81

75

75

71

71

Avots: ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

Avots: ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| (109) | Importa apjomu un tirgus daļu dinamika mainījās salīdzinājumā ar importa apjomiem, kas balstīti uz muitas statistiku, kura publicēta pagaidu regulas 6. tabulā. Sākotnēji 2018.–2019. gadā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa samazinājās par četriem procentpunktiem. Tad tā nedaudz samazinājās par vienu procentpunktu 2020. gadā Covid-19 uzliesmojuma un mājsēdes laikā gan Savienībā, gan Ķīnā un saglabājās nemainīga izmeklēšanas periodā, neraugoties uz pastāvīgajiem stingrajiem sanitārajiem pasākumiem un konteineru krīzi, kas skāra eksportu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(109)

Importa apjomu un tirgus daļu dinamika mainījās salīdzinājumā ar importa apjomiem, kas balstīti uz muitas statistiku, kura publicēta pagaidu regulas 6. tabulā. Sākotnēji 2018.–2019. gadā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa samazinājās par četriem procentpunktiem. Tad tā nedaudz samazinājās par vienu procentpunktu 2020. gadā Covid-19 uzliesmojuma un mājsēdes laikā gan Savienībā, gan Ķīnā un saglabājās nemainīga izmeklēšanas periodā, neraugoties uz pastāvīgajiem stingrajiem sanitārajiem pasākumiem un konteineru krīzi, kas skāra eksportu no Ķīnas.

4.4.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas: cenu samazinājums un cenu apspiešana

Importa no attiecīgās valsts cenas: cenu samazinājums un cenu apspiešana

| (110) | Kā noteikts pagaidu regulas 4.3.3.3. iedaļā, papildus cenu samazinājuma noteikšanai Komisija uzskatīja, ka notika arī ievērojama cenu apspiešana pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. Ņemot vērā ievērojamo cenu spiedienu, ko izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports par zemām dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas visā izmeklēšanas periodā atbilstoši ražošanas izmaksu dinamikai un lai panāktu saprātīgu peļņas līmeni. |
| --- | --- |

(110)

Kā noteikts pagaidu regulas 4.3.3.3. iedaļā, papildus cenu samazinājuma noteikšanai Komisija uzskatīja, ka notika arī ievērojama cenu apspiešana pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. Ņemot vērā ievērojamo cenu spiedienu, ko izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports par zemām dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas visā izmeklēšanas periodā atbilstoši ražošanas izmaksu dinamikai un lai panāktu saprātīgu peļņas līmeni.

| (111) | Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 10 %. Vienlaikus ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par 16 %, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija ievērojami zemāka par tās ražošanas izmaksām. Jo īpaši 2020. gadā un izmeklēšanas periodā ražošanas izmaksas būtiski palielinājās, savukārt cena bija jāsaglabā stabila no Ķīnas veiktā eksporta radītā cenu spiediena dēļ. Mērķa cenu samazinājums izmeklēšanas periodā bija virs 50 %. |
| --- | --- |

(111)

Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 10 %. Vienlaikus ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par 16 %, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija ievērojami zemāka par tās ražošanas izmaksām. Jo īpaši 2020. gadā un izmeklēšanas periodā ražošanas izmaksas būtiski palielinājās, savukārt cena bija jāsaglabā stabila no Ķīnas veiktā eksporta radītā cenu spiediena dēļ. Mērķa cenu samazinājums izmeklēšanas periodā bija virs 50 %.

| (112) | Šī situācija acīmredzami ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Rentabilitāte, kas sākotnēji bija 12 % 2018. gadā, strauji samazinājās pārējā perioda laikā, jo īpaši 2020. gadā un izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(112)

Šī situācija acīmredzami ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Rentabilitāte, kas sākotnēji bija 12 % 2018. gadā, strauji samazinājās pārējā perioda laikā, jo īpaši 2020. gadā un izmeklēšanas periodā.

| (113) | Šo trīs rādītāju dinamika skaidri liecina, ka ražošanas nozare bija pakļauta spēcīgam cenu spiedienam, ko izraisīja imports no Ķīnas par dempinga cenām, tādēļ ražošanas nozare bija spiesta pārdot par cenām, kas ir zemākas nekā ražošanas izmaksas. Kā plašāk paskaidrots 5.1. iedaļā, tas izraisīja acīmredzamu cenu apspiešanu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(113)

Šo trīs rādītāju dinamika skaidri liecina, ka ražošanas nozare bija pakļauta spēcīgam cenu spiedienam, ko izraisīja imports no Ķīnas par dempinga cenām, tādēļ ražošanas nozare bija spiesta pārdot par cenām, kas ir zemākas nekā ražošanas izmaksas. Kā plašāk paskaidrots 5.1. iedaļā, tas izraisīja acīmredzamu cenu apspiešanu Savienības ražošanas nozarei.

| (114) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un ĶV apgalvoja, ka Komisija neesot sniegusi tiem pietiekami sīku informāciju un skaidrojumus par to attiecīgo cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu starpības aprēķiniem, jo nav paskaidrojusi, kāpēc šī informācija tika uzskatīta par konfidenciālu, un ka tādējādi esot pārkāptas viņu tiesības uz aizstāvību, .un pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotāji eksportētāji atkārtoja tās pašas piezīmes. |
| --- | --- |

(114)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un ĶV apgalvoja, ka Komisija neesot sniegusi tiem pietiekami sīku informāciju un skaidrojumus par to attiecīgo cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu starpības aprēķiniem, jo nav paskaidrojusi, kāpēc šī informācija tika uzskatīta par konfidenciālu, un ka tādējādi esot pārkāptas viņu tiesības uz aizstāvību, .un pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotāji eksportētāji atkārtoja tās pašas piezīmes.

| (115) | Šajā ziņā Komisija norādīja, ka konkrēti dati ražojuma kontroles numura (RKN) līmenī (proti, vidējā cena un pārdotais daudzums) tiek uzskatīti par konfidenciāliem ne tikai tāpēc, lai aizsargātu Savienības ražotāju konfidenciālo komercinformāciju no izpaušanas Ķīnas eksportētājiem, bet arī tāpēc, lai aizsargātu katra izlasē iekļautā Savienības ražotāja komercinformācijas konfidencialitāti šo ražotāju starpā. Pamatregulas 6. panta 7. punktā un 20. pantā ir paredzētas konkrētas tiesības uz informāciju un izpaušanu ieinteresētajām personām. Tomēr atbilstoši pamatregulas 19. pantam principiem, kas reglamentē tiesības uz informāciju, jābūt saskaņotiem ar konfidencialitātes prasībām, jo īpaši iestāžu pienākumu ievērot komercnoslēpumu (25), komercnoslēpumu aizsardzībai esot Savienības tiesību vispārējam principam (26). Turklāt ne ražotāji eksportētāji, ne ĶV nepaskaidroja, kā ar it kā nepietiekamo informācijas izpaušanu ir pārkāptas to tiesības uz aizstāvību. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti kā nepamatoti. |
| --- | --- |

(115)

Šajā ziņā Komisija norādīja, ka konkrēti dati ražojuma kontroles numura (RKN) līmenī (proti, vidējā cena un pārdotais daudzums) tiek uzskatīti par konfidenciāliem ne tikai tāpēc, lai aizsargātu Savienības ražotāju konfidenciālo komercinformāciju no izpaušanas Ķīnas eksportētājiem, bet arī tāpēc, lai aizsargātu katra izlasē iekļautā Savienības ražotāja komercinformācijas konfidencialitāti šo ražotāju starpā. Pamatregulas 6. panta 7. punktā un 20. pantā ir paredzētas konkrētas tiesības uz informāciju un izpaušanu ieinteresētajām personām. Tomēr atbilstoši pamatregulas 19. pantam principiem, kas reglamentē tiesības uz informāciju, jābūt saskaņotiem ar konfidencialitātes prasībām, jo īpaši iestāžu pienākumu ievērot komercnoslēpumu (25), komercnoslēpumu aizsardzībai esot Savienības tiesību vispārējam principam (26). Turklāt ne ražotāji eksportētāji, ne ĶV nepaskaidroja, kā ar it kā nepietiekamo informācijas izpaušanu ir pārkāptas to tiesības uz aizstāvību. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti kā nepamatoti.

25

26

| (116) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par importa cenām un cenu samazinājumu, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 146.–154. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(116)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par importa cenām un cenu samazinājumu, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 146.–154. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (117) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas netika saņemtas piezīmes un netika izdarīti papildu konstatējumi par šādiem makroekonomiskajiem rādītājiem: ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums, un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Tāpēc Komisija apstiprināja savu secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 160.–163., 165., 167.–169. un 171. apsvērumā. |
| --- | --- |

(117)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas netika saņemtas piezīmes un netika izdarīti papildu konstatējumi par šādiem makroekonomiskajiem rādītājiem: ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums, un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. Tāpēc Komisija apstiprināja savu secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 160.–163., 165., 167.–169. un 171. apsvērumā.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (118) | Tika apstiprināti pagaidu regulas 165. apsvērumā izdarītie secinājumi par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tomēr, tā kā importa daudzumu noteikšanai tika izmantota piesardzīga pieeja (sk. 4.2.5. iedaļu), bija jākoriģē arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  4. tabula.


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (gab. skaits) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 |
| Indekss | 100 | 74 | 51 | 29 |
| Tirgus daļa | 82  % | 86  % | 87  % | 87  % |
| Indekss | 100 | 104 | 105 | 106 |
| Avots: sūdzības iesniedzēja atbildes uz anketas jautājumiem par makroekonomiskajiem jautājumiem |

(118)

Tika apstiprināti pagaidu regulas 165. apsvērumā izdarītie secinājumi par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Tomēr, tā kā importa daudzumu noteikšanai tika izmantota piesardzīga pieeja (sk. 4.2.5. iedaļu), bija jākoriģē arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

4. tabula.

4. tabula.

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (gab. skaits)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

Indekss

Indekss

100

100

74

74

51

51

29

29

Tirgus daļa

82  %

86  %

87  %

87  %

Indekss

Indekss

100

100

104

104

105

105

106

106

Avots: sūdzības iesniedzēja atbildes uz anketas jautājumiem par makroekonomiskajiem jautājumiem

Avots:

| (119) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika nedaudz mainījās salīdzinājumā ar skaitļiem, kas balstīti uz pagaidu regulā publicēto importa statistiku. Izmantojot importa statistiku, 2018. un 2019. gadā bija stabila situācija, bet tad notika samazinājums par 5 procentpunktiem 2020. gadā un vēl par 10 procentpunktiem izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(119)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika nedaudz mainījās salīdzinājumā ar skaitļiem, kas balstīti uz pagaidu regulā publicēto importa statistiku. Izmantojot importa statistiku, 2018. un 2019. gadā bija stabila situācija, bet tad notika samazinājums par 5 procentpunktiem 2020. gadā un vēl par 10 procentpunktiem izmeklēšanas periodā.

| (120) | Uz piesardzīgo pieeju balstītie dati liecina par palielinājumu par 4 procentpunktiem no 2018. līdz 2019. gadam, un pēc tam tirgus daļa saglabājās stabila līdz izmeklēšanas perioda beigām. Kā plašāk aprakstīts 5.1.1. iedaļā, 2022. gadā salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 14 procentpunktiem, kas bija izdevīgi importam no Ķīnas, jo tas palielinājās par tādu pašu apjomu (no 13 % līdz 27 %). |
| --- | --- |

(120)

Uz piesardzīgo pieeju balstītie dati liecina par palielinājumu par 4 procentpunktiem no 2018. līdz 2019. gadam, un pēc tam tirgus daļa saglabājās stabila līdz izmeklēšanas perioda beigām. Kā plašāk aprakstīts 5.1.1. iedaļā, 2022. gadā salīdzinājumā ar izmeklēšanas periodu Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 14 procentpunktiem, kas bija izdevīgi importam no Ķīnas, jo tas palielinājās par tādu pašu apjomu (no 13 % līdz 27 %).

| (121) | ĶV apgalvoja, ka, “lai gan tirgus daļa un ES ražotāju pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā ir samazinājušies, šis samazinājums atbilst patērētāju pieprasījumam” — šo samazinājumu ĶV saista ar Covid-19 pandēmiju un patēriņa preču inflāciju. ĶV neiesniedza pierādījumus, kas norādītu uz to, ka attiecīgajā periodā bija ievērojama patēriņa preču inflācija vai ka šāda iespējamā inflācija bija iemesls, kādēļ samazinājās pieprasījums pēc muciņām. Tomēr Komisija pati pagaidu regulas 120. apsvērumā secināja, ka patēriņš patiešām samazinājās Covid-19 pandēmijas un dažādo Savienībā ieviesto mājsēžu dēļ. Tomēr, kā paskaidrots pagaidu regulas apsvērumos un 5.1. iedaļā turpmāk, neraugoties uz Covid-19, kā rezultātā samazinājās pieprasījums, laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam gan Savienības ražošanas nozares, gan Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļas ievērojami mazākā tirgū būtiski nemainījās, un Komisija secināja, ka imports no Ķīnas rada būtisku cenu spiedienu Savienības ražošanas nozarē, liekot tai saglabāt zemu cenu zem ražošanas izmaksu līmeņa un tādējādi radot būtisku kaitējumu. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti kā nepamatoti. |
| --- | --- |

(121)

ĶV apgalvoja, ka, “lai gan tirgus daļa un ES ražotāju pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā ir samazinājušies, šis samazinājums atbilst patērētāju pieprasījumam” — šo samazinājumu ĶV saista ar Covid-19 pandēmiju un patēriņa preču inflāciju. ĶV neiesniedza pierādījumus, kas norādītu uz to, ka attiecīgajā periodā bija ievērojama patēriņa preču inflācija vai ka šāda iespējamā inflācija bija iemesls, kādēļ samazinājās pieprasījums pēc muciņām. Tomēr Komisija pati pagaidu regulas 120. apsvērumā secināja, ka patēriņš patiešām samazinājās Covid-19 pandēmijas un dažādo Savienībā ieviesto mājsēžu dēļ. Tomēr, kā paskaidrots pagaidu regulas apsvērumos un 5.1. iedaļā turpmāk, neraugoties uz Covid-19, kā rezultātā samazinājās pieprasījums, laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam gan Savienības ražošanas nozares, gan Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļas ievērojami mazākā tirgū būtiski nemainījās, un Komisija secināja, ka imports no Ķīnas rada būtisku cenu spiedienu Savienības ražošanas nozarē, liekot tai saglabāt zemu cenu zem ražošanas izmaksu līmeņa un tādējādi radot būtisku kaitējumu. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti kā nepamatoti.

4.5.2.2.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (122) | Savās piezīmēs par pagaidu konstatējumiem sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, ja pagaidu posmā noteiktās dempinga starpības ir no 65,3 % līdz 91 %, tad dempinga lielums būtu jāuzskata par ievērojamu un jāiekļauj kaitējuma izvērtējumā, kā paredzēts pamatregulas 3. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(122)

Savās piezīmēs par pagaidu konstatējumiem sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, ja pagaidu posmā noteiktās dempinga starpības ir no 65,3 % līdz 91 %, tad dempinga lielums būtu jāuzskata par ievērojamu un jāiekļauj kaitējuma izvērtējumā, kā paredzēts pamatregulas 3. panta 5. punktā.

| (123) | Komisija norādīja, ka, izvērtējot visus faktorus un rādītājus, kas ir būtiski, lai novērtētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tā pagaidu regulas 170. apsvērumā patiešām konstatēja, ka dempinga starpību lielumam bija būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Vēlāk Komisija konstatēja, ka dempinga starpības ir pat vēl lielākas, svārstoties no 70,2 % līdz 92,3 % (sk. 3.4. iedaļu iepriekš). Uz šā pamata Komisija apstiprināja pagaidu regulas 170. apsvērumā izdarīto secinājumu. |
| --- | --- |

(123)

Komisija norādīja, ka, izvērtējot visus faktorus un rādītājus, kas ir būtiski, lai novērtētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tā pagaidu regulas 170. apsvērumā patiešām konstatēja, ka dempinga starpību lielumam bija būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Vēlāk Komisija konstatēja, ka dempinga starpības ir pat vēl lielākas, svārstoties no 70,2 % līdz 92,3 % (sk. 3.4. iedaļu iepriekš). Uz šā pamata Komisija apstiprināja pagaidu regulas 170. apsvērumā izdarīto secinājumu.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

| (124) | Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas netika saņemtas piezīmes par kādu no mikroekonomiskajiem rādītājiem (cenas un tās ietekmējošie faktori, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu). Tāpēc Komisija apstiprināja savu secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 172.–185. apsvērumā. |
| --- | --- |

(124)

Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas netika saņemtas piezīmes par kādu no mikroekonomiskajiem rādītājiem (cenas un tās ietekmējošie faktori, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu). Tāpēc Komisija apstiprināja savu secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 172.–185. apsvērumā.

4.5.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (125) | Neraugoties uz izmaiņām patēriņā, importa rādītājos un tirgus daļās, kā aprakstīts iepriekš, galvenie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji joprojām uzrāda negatīvu tendenci attiecīgajā periodā. Lai gan redzams, ka eksporta no Ķīnas tirgus daļa samazinājās 2019. gadā un (nedaudz) 2020. gadā, pēc tam saglabājoties stabilai IP laikā, tas ir jāskata kopsakarā ar īpašo situāciju, kad notika bezprecedenta Covid-19 pandēmijas uzliesmojums 2020. gadā, kam sekoja Savienības muciņu tirgus sabrukums. Pēc nelielas tirgus daļas zaudēšanas 2020. gadā, neraugoties uz stingrajiem “nulles kovida” politikas pasākumiem un konteineru krīzi 2021. gadā, imports no Ķīnas saglabāja ievērojamu tirgus daļu, ievērojami apspiežot Savienības ražošanas nozares cenas IP laikā. Patiešām, Komisija apstiprināja pagaidu posmā noteiktās mērķa cenu samazinājuma starpības, kas svārstījās no 52,9 % līdz 58,8 %, izraisot būtisku cenu apspiešanu tirgū un negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(125)

Neraugoties uz izmaiņām patēriņā, importa rādītājos un tirgus daļās, kā aprakstīts iepriekš, galvenie makroekonomiskie un mikroekonomiskie rādītāji joprojām uzrāda negatīvu tendenci attiecīgajā periodā. Lai gan redzams, ka eksporta no Ķīnas tirgus daļa samazinājās 2019. gadā un (nedaudz) 2020. gadā, pēc tam saglabājoties stabilai IP laikā, tas ir jāskata kopsakarā ar īpašo situāciju, kad notika bezprecedenta Covid-19 pandēmijas uzliesmojums 2020. gadā, kam sekoja Savienības muciņu tirgus sabrukums. Pēc nelielas tirgus daļas zaudēšanas 2020. gadā, neraugoties uz stingrajiem “nulles kovida” politikas pasākumiem un konteineru krīzi 2021. gadā, imports no Ķīnas saglabāja ievērojamu tirgus daļu, ievērojami apspiežot Savienības ražošanas nozares cenas IP laikā. Patiešām, Komisija apstiprināja pagaidu posmā noteiktās mērķa cenu samazinājuma starpības, kas svārstījās no 52,9 % līdz 58,8 %, izraisot būtisku cenu apspiešanu tirgū un negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozari.

| (126) | Abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji savās piezīmēs par iepriekšējas informācijas izpaušanu, kuras tie atkārtoja pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas, apgalvoja, ka Savienības ražošanas mērķa cenas par modeli nav uzticamas un ir pretrunā tirdzniecības loģikai. Ningbo un Penglai apgalvoja, ka atsevišķi mazākas ietilpības (5 un 10 litri) modeļi ir daudz dārgāki nekā modeļi ar lielāku ietilpību. Tie arī apgalvoja, ka nevar būt tā, ka vienam un tam pašam muciņas modelim ar metāla caurulēm un bez tām ir vienāda cena un ka ir neloģiski, ka diviem muciņu modeļiem, kam ir vienāda ietilpība, bet ko ražo saskaņā ar atšķirīgiem standartiem, ir atšķirīga mērķa cena. |
| --- | --- |

(126)

Abi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji savās piezīmēs par iepriekšējas informācijas izpaušanu, kuras tie atkārtoja pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas, apgalvoja, ka Savienības ražošanas mērķa cenas par modeli nav uzticamas un ir pretrunā tirdzniecības loģikai. Ningbo un Penglai apgalvoja, ka atsevišķi mazākas ietilpības (5 un 10 litri) modeļi ir daudz dārgāki nekā modeļi ar lielāku ietilpību. Tie arī apgalvoja, ka nevar būt tā, ka vienam un tam pašam muciņas modelim ar metāla caurulēm un bez tām ir vienāda cena un ka ir neloģiski, ka diviem muciņu modeļiem, kam ir vienāda ietilpība, bet ko ražo saskaņā ar atšķirīgiem standartiem, ir atšķirīga mērķa cena.

Ningbo

Penglai

| (127) | Pirmkārt, Komisija norādīja, ka lielākajai daļai Savienības tirgū pārdoto muciņu ietilpība ir 20 litri un vairāk, savukārt muciņas ar ietilpību 5 un 10 litri tika pārdotas ierobežotā daudzumā — tās veidoja [0,4–0,6 %] no kopējā Savienības patēriņa IP. Ir komerciāli iespējams, ka nišas ražojumiem, ko ražo un pārdod ierobežotā daudzumā, ir augstāka cena nekā masveidā ražotiem ražojumiem, ko pārdod ievērojami lielākā daudzumā. Turklāt ražošanas apjoms ietekmēja arī ražošanas izmaksas. Lai mainītu ražojuma veidu, ir jāveic tādas darbības kā hidrauliskās preses veidnes nomaiņa un citas darbības, kas palēnina ražošanas procesa plūsmu. Kad ražošanas procesa pielāgošana tiek veikta, lai ražotu dažus simtus konkrēta ražojuma veida vienību, pastāvīgajām izmaksām un citām izmaksām ir ievērojami lielāka ietekme nekā attiecībā uz tāda ražojuma veida ražošanu, kuru ražo desmitos tūkstošu vienību. |
| --- | --- |

(127)

Pirmkārt, Komisija norādīja, ka lielākajai daļai Savienības tirgū pārdoto muciņu ietilpība ir 20 litri un vairāk, savukārt muciņas ar ietilpību 5 un 10 litri tika pārdotas ierobežotā daudzumā — tās veidoja [0,4–0,6 %] no kopējā Savienības patēriņa IP. Ir komerciāli iespējams, ka nišas ražojumiem, ko ražo un pārdod ierobežotā daudzumā, ir augstāka cena nekā masveidā ražotiem ražojumiem, ko pārdod ievērojami lielākā daudzumā. Turklāt ražošanas apjoms ietekmēja arī ražošanas izmaksas. Lai mainītu ražojuma veidu, ir jāveic tādas darbības kā hidrauliskās preses veidnes nomaiņa un citas darbības, kas palēnina ražošanas procesa plūsmu. Kad ražošanas procesa pielāgošana tiek veikta, lai ražotu dažus simtus konkrēta ražojuma veida vienību, pastāvīgajām izmaksām un citām izmaksām ir ievērojami lielāka ietekme nekā attiecībā uz tāda ražojuma veida ražošanu, kuru ražo desmitos tūkstošu vienību.

| (128) | Otrkārt, Komisija norādīja, ka kaitējuma starpība tika izteikta diapazonos, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju par Savienības ražotājiem, kā paskaidrots 115. apsvērumā iepriekš. Tāpēc ražotāji eksportētāji aplēsa minimālo un maksimālo mērķa cenu vienam modelim, pamatojoties uz šiem diapazoniem. Mucās esošās metāla caurules ietekmē aptuveni 10 % no galaražojuma cenas. Diapazoni, kuros ietvertas abu modeļu mērķa cenas, ļauj veikt šādu diferencēšanu. Tāpēc pretēji ražotāju eksportētāju argumentam abiem modeļiem nav vienāda cena. |
| --- | --- |

(128)

Otrkārt, Komisija norādīja, ka kaitējuma starpība tika izteikta diapazonos, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju par Savienības ražotājiem, kā paskaidrots 115. apsvērumā iepriekš. Tāpēc ražotāji eksportētāji aplēsa minimālo un maksimālo mērķa cenu vienam modelim, pamatojoties uz šiem diapazoniem. Mucās esošās metāla caurules ietekmē aptuveni 10 % no galaražojuma cenas. Diapazoni, kuros ietvertas abu modeļu mērķa cenas, ļauj veikt šādu diferencēšanu. Tāpēc pretēji ražotāju eksportētāju argumentam abiem modeļiem nav vienāda cena.

| (129) | Visbeidzot, Komisija norādīja, ka ietilpība nav vienīgais cenu veicinošais faktors. Ietekme acīmredzami ir arī citiem faktoriem, piemēram, standartam. To pašu var vienlīdz novērot attiecībā uz abu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām, kas arī uzrādīja gandrīz 50 % atšķirību tieši tiem pašiem diviem muciņu modeļiem. |
| --- | --- |

(129)

Visbeidzot, Komisija norādīja, ka ietilpība nav vienīgais cenu veicinošais faktors. Ietekme acīmredzami ir arī citiem faktoriem, piemēram, standartam. To pašu var vienlīdz novērot attiecībā uz abu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām, kas arī uzrādīja gandrīz 50 % atšķirību tieši tiem pašiem diviem muciņu modeļiem.

| (130) | Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti kā nepamatoti. |
| --- | --- |

(130)

Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti kā nepamatoti.

| (131) | Tā kā pārējās ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes par konstatējumiem attiecībā uz kaitējumu ir iztirzātas attiecīgajās iepriekšējās iedaļās, Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 186.–188., 190. un 191. apsvērumā izdarītos secinājumus un atkārtoti apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(131)

Tā kā pārējās ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes par konstatējumiem attiecībā uz kaitējumu ir iztirzātas attiecīgajās iepriekšējās iedaļās, Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 186.–188., 190. un 191. apsvērumā izdarītos secinājumus un atkārtoti apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (132) | Pagaidu regulas 217. apsvērumā Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(132)

Pagaidu regulas 217. apsvērumā Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (133) | Ievērojot piesardzīgo scenāriju attiecībā uz importa apjomiem (kā paskaidrots 4.4.1. iedaļā iepriekš), Komisija novērtēja, vai pagaidu regulas 193.–209. apsvērumā izdarītie secinājumi par cēloņsakarību joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(133)

Ievērojot piesardzīgo scenāriju attiecībā uz importa apjomiem (kā paskaidrots 4.4.1. iedaļā iepriekš), Komisija novērtēja, vai pagaidu regulas 193.–209. apsvērumā izdarītie secinājumi par cēloņsakarību joprojām ir spēkā.

| (134) | Importa no Ķīnas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 80 % no 617 607 gabaliem 2018. gadā līdz 118 460 gabaliem 2021. gadā, un tā tirgus daļa samazinājās no 18 % 2018. gadā līdz 13 % izmeklēšanas periodā. Importa apjomi un to tirgus daļa, kaut arī tie samazinājās salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu, izmeklēšanas periodā joprojām bija ievērojami. |
| --- | --- |

(134)

Importa no Ķīnas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 80 % no 617 607 gabaliem 2018. gadā līdz 118 460 gabaliem 2021. gadā, un tā tirgus daļa samazinājās no 18 % 2018. gadā līdz 13 % izmeklēšanas periodā. Importa apjomi un to tirgus daļa, kaut arī tie samazinājās salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu, izmeklēšanas periodā joprojām bija ievērojami.

| (135) | Turklāt šis imports notika par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, visā attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozarei nebija citas izvēles kā vien pielāgoties Ķīnas ražotāju noteiktajām zemajām cenām, lai saglabātu tās tirgus daļu laikā, kad samazinājās patēriņš un palielinājās ražošanas izmaksas, kā paskaidrots pagaidu regulas 4.4.3.1. iedaļā. Tas, savukārt, izraisīja ievērojamu rentabilitātes kritumu visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuru situācija mainījās no peļņas (+12 % 2018. gadā) līdz smagiem zaudējumiem (–9 % 2021. gadā), un izrietošu citu finanšu rādītāju, piemēram, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas, pasliktināšanos. Kā paskaidrots pagaidu regulas 4.3.3. iedaļā, šo cenu apsiešanu nepārprotami izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju rīcība, tiem piedāvājot muciņas par dempinga cenām ES tirgū. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt šis imports notika par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, visā attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozarei nebija citas izvēles kā vien pielāgoties Ķīnas ražotāju noteiktajām zemajām cenām, lai saglabātu tās tirgus daļu laikā, kad samazinājās patēriņš un palielinājās ražošanas izmaksas, kā paskaidrots pagaidu regulas 4.4.3.1. iedaļā. Tas, savukārt, izraisīja ievērojamu rentabilitātes kritumu visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kuru situācija mainījās no peļņas (+12 % 2018. gadā) līdz smagiem zaudējumiem (–9 % 2021. gadā), un izrietošu citu finanšu rādītāju, piemēram, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas, pasliktināšanos. Kā paskaidrots pagaidu regulas 4.3.3. iedaļā, šo cenu apsiešanu nepārprotami izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju rīcība, tiem piedāvājot muciņas par dempinga cenām ES tirgū.

| (136) | Kā noteikts pagaidu regulas 190., 194. un 196.–209. apsvērumā, ražotāju eksportētāju cenu spiediens sākās 2019. gadā, kad to eksporta cena samazinājās par 13 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenas palielinājās tikai par 2 %, savukārt to ražošanas izmaksas palielinājās par 7 %. Tam bija tūlītēja ietekme uz rentabilitāti, kas samazinājās no 12 % līdz 5 %. 2020. un 2021. gadā Savienību satricināja Covid-19 pandēmija, un dažādo visā Eiropā ieviesto mājsēžu dēļ patēriņš Savienībā krasi samazinājās. Kā paskaidrots pagaidu regulas 174. apsvērumā, ražošanas un jaudas izmantojuma samazināšanās rezultātā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas ievērojami palielinājās. Neraugoties uz izmaksu pieaugumu, Savienības ražošanas nozare nevarēja paaugstināt savas cenas līdz ilgtspējīgam līmenim, bažījoties par vēl lielāka pārdošanas apjoma zaudēšanu apstākļos, kad notika muciņu imports par zemām dempinga cenām no Ķīnas. |
| --- | --- |

(136)

Kā noteikts pagaidu regulas 190., 194. un 196.–209. apsvērumā, ražotāju eksportētāju cenu spiediens sākās 2019. gadā, kad to eksporta cena samazinājās par 13 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares cenas palielinājās tikai par 2 %, savukārt to ražošanas izmaksas palielinājās par 7 %. Tam bija tūlītēja ietekme uz rentabilitāti, kas samazinājās no 12 % līdz 5 %. 2020. un 2021. gadā Savienību satricināja Covid-19 pandēmija, un dažādo visā Eiropā ieviesto mājsēžu dēļ patēriņš Savienībā krasi samazinājās. Kā paskaidrots pagaidu regulas 174. apsvērumā, ražošanas un jaudas izmantojuma samazināšanās rezultātā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas ievērojami palielinājās. Neraugoties uz izmaksu pieaugumu, Savienības ražošanas nozare nevarēja paaugstināt savas cenas līdz ilgtspējīgam līmenim, bažījoties par vēl lielāka pārdošanas apjoma zaudēšanu apstākļos, kad notika muciņu imports par zemām dempinga cenām no Ķīnas.

| (137) | Savienības ražošanas nozarē muciņu pārdošanas apjoms samazinājās no 2 875 573 gabaliem 2018. gadā līdz 822 777 gabaliem izmeklēšanas periodā. Lai gan Savienības ražošanas nozarei izdevās nezaudēt savu tirgus daļu attiecīgajā periodā, apstākļos, kad tirgus uz laiku saruka, tā spēja to izdarīt tikai, pazeminot savas cenas līdz neilgtspējīgam cenu līmenim, kas bija zemāks par izmaksām. Turpmāka tirgus daļas zaudēšana apvienojumā ar patēriņa sabrukumu, visticamāk, nozīmētu visas ražošanas nozares slēgšanu pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma. Kā liecina dati par situāciju pēc IP, šāda slēgšana apvienojumā ar importa no Ķīnas apjoma straujo palielinājumu 2022. gadā, visticamāk, nozīmētu Savienības ražošanas nozares pilnīgu sabrukšanu. Tāpēc Komisija apstiprināja, ka sarūkoša tirgus un pieaugošu ražošanas izmaksu apstākļos Ķīnas cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un apspieda ES tirgus cenu līmeņus. |
| --- | --- |

(137)

Savienības ražošanas nozarē muciņu pārdošanas apjoms samazinājās no 2 875 573 gabaliem 2018. gadā līdz 822 777 gabaliem izmeklēšanas periodā. Lai gan Savienības ražošanas nozarei izdevās nezaudēt savu tirgus daļu attiecīgajā periodā, apstākļos, kad tirgus uz laiku saruka, tā spēja to izdarīt tikai, pazeminot savas cenas līdz neilgtspējīgam cenu līmenim, kas bija zemāks par izmaksām. Turpmāka tirgus daļas zaudēšana apvienojumā ar patēriņa sabrukumu, visticamāk, nozīmētu visas ražošanas nozares slēgšanu pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma. Kā liecina dati par situāciju pēc IP, šāda slēgšana apvienojumā ar importa no Ķīnas apjoma straujo palielinājumu 2022. gadā, visticamāk, nozīmētu Savienības ražošanas nozares pilnīgu sabrukšanu. Tāpēc Komisija apstiprināja, ka sarūkoša tirgus un pieaugošu ražošanas izmaksu apstākļos Ķīnas cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un apspieda ES tirgus cenu līmeņus.

| (138) | Kā sīkāk izklāstīts pagaidu regulas 5.2.2. iedaļā, situācija Savienības eksporta rādītāju jomā parādīja, kāda būtu normāla situācija cenu līmeņa un no tā izrietošās peļņas ziņā eksporta tirgos, kurus neskar imports par dempinga cenām vai kuros ir noteikti pasākumi godīgas tirdzniecības atjaunošanai, t. i., ASV tirgū, kas ir Savienības galvenais eksporta tirgus. Attiecīgajā periodā cenas, ko spēja piedāvāt šie tirgi, bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, un tās pastāvīgi bija augstākas par tās ražošanas izmaksām, izņemot 2020. gadu, kad Covid-19 ietekme bija vislielākā. Tāpēc, ja nebūtu bijis pagaidu regulas 190. apsvērumā aprakstītās ievērojamās cenu apspiešanas un cenu samazinājuma, ko radīja imports no Ķīnas, tad veikto ārkārtas pasākumu dēļ Savienības ražošanas nozare būtu spējusi pārdzīvot lielāko daļu Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, saglabājot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(138)

Kā sīkāk izklāstīts pagaidu regulas 5.2.2. iedaļā, situācija Savienības eksporta rādītāju jomā parādīja, kāda būtu normāla situācija cenu līmeņa un no tā izrietošās peļņas ziņā eksporta tirgos, kurus neskar imports par dempinga cenām vai kuros ir noteikti pasākumi godīgas tirdzniecības atjaunošanai, t. i., ASV tirgū, kas ir Savienības galvenais eksporta tirgus. Attiecīgajā periodā cenas, ko spēja piedāvāt šie tirgi, bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, un tās pastāvīgi bija augstākas par tās ražošanas izmaksām, izņemot 2020. gadu, kad Covid-19 ietekme bija vislielākā. Tāpēc, ja nebūtu bijis pagaidu regulas 190. apsvērumā aprakstītās ievērojamās cenu apspiešanas un cenu samazinājuma, ko radīja imports no Ķīnas, tad veikto ārkārtas pasākumu dēļ Savienības ražošanas nozare būtu spējusi pārdzīvot lielāko daļu Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, saglabājot rentabilitāti.

5.1.1.   Analīze par situāciju 2022. gadā

Analīze par situāciju 2022. gadā

5. tabula.

5. tabula.

Galveno kaitējuma rādītāju salīdzinājums par 2018.–2022. gadu

Galveno kaitējuma rādītāju salīdzinājums par 2018.–2022. gadu

| | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (gab. skaits) | 3 493 180 | 2 481 922 | 1 703 848 | 941 237 | 2 092 723 |
| Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms (gab. skaits) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 | 1 533 024 |
| Tirgus daļa | 82  % | 86  % | 87  % | 87  % | 73  % |
| Importa no Ķīnas apjomi (gab. skaits) | 617 607 | 357 404 | 224 546 | 118 460 | 559 699 |
| Tirgus daļa | 18  % | 14  % | 13  % | 13  % | 27  % |
| Savienības ražošanas
  nozares vidējā vienības pārdošanas cena
  (EUR/gab.) | 56 | 55 | 51 | 51 | 76 |
| Importa no Ķīnas vidējā vienības cena
  (EUR/gab.) | 43 | 37 | 38 | 43 | 51 |
| Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas (EUR/gab.) | 55 | 59 | 63 | 64 | 75 |
| Savienības ražošanas nozares rentabilitāte | 12  % | 5  % | -18  % | -9  % | 1  % |
| Avots: sūdzības iesniedzēja iesniegtie dati. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtie dati. Dati, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.. Datubāze “Surveillance”. |

2018

2019

2020

2021

2022

Kopējais patēriņš Savienībā (gab. skaits)

3 493 180

2 481 922

1 703 848

941 237

2 092 723

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms (gab. skaits)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

1 533 024

Tirgus daļa

82  %

86  %

87  %

87  %

73  %

Importa no Ķīnas apjomi (gab. skaits)

617 607

357 404

224 546

118 460

559 699

Tirgus daļa

18  %

14  %

13  %

13  %

27  %

Savienības ražošanas

nozares vidējā vienības pārdošanas cena

(EUR/gab.)

56

55

51

51

76

Importa no Ķīnas vidējā vienības cena

(EUR/gab.)

43

37

38

43

51

Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas (EUR/gab.)

55

59

63

64

75

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte

12  %

5  %

-18  %

-9  %

1  %

Avots: sūdzības iesniedzēja iesniegtie dati. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtie dati. Dati, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.. Datubāze “Surveillance”.

Avots:

| (139) | Lai gūtu labāku izpratni par situāciju tirgū, ņemot vērā, ka 2020. un 2021. gadā tirgu ietekmēja Covid-19 pandēmija, Komisija analizēja arī periodu pēc IP, t. i., visu 2022. gadu. 2022. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ ieviesto mājsēžu ietekme bija beigusies, un tirgus sāka atjaunoties. Patēriņš palielinājās no 941 000 gabaliem 2021. gadā līdz 2,1 miljonam gabalu 2022. gadā, t. i., par 122 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 86 %, sasniedzot 1,5 miljonus gabalu, un tās cenas palielinājās par 49 %, sasniedzot 76 EUR par muciņu (no 51 EUR par muciņu 2021. gadā). |
| --- | --- |

(139)

Lai gūtu labāku izpratni par situāciju tirgū, ņemot vērā, ka 2020. un 2021. gadā tirgu ietekmēja Covid-19 pandēmija, Komisija analizēja arī periodu pēc IP, t. i., visu 2022. gadu. 2022. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ ieviesto mājsēžu ietekme bija beigusies, un tirgus sāka atjaunoties. Patēriņš palielinājās no 941 000 gabaliem 2021. gadā līdz 2,1 miljonam gabalu 2022. gadā, t. i., par 122 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 86 %, sasniedzot 1,5 miljonus gabalu, un tās cenas palielinājās par 49 %, sasniedzot 76 EUR par muciņu (no 51 EUR par muciņu 2021. gadā).

| (140) | Tajā pašā laikā imports no Ķīnas palielinājās iespaidīgā apmērā par 372 %: no 118 000 gabalu 2021. gadā līdz 560 000 gabalu 2022. gadā. Rezultātā Ķīnas eksportētāju tirgus daļa divkāršojās no 13 % 2021. gadā līdz 27 % 2022. gadā, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās no 87 % līdz 73 %. |
| --- | --- |

(140)

Tajā pašā laikā imports no Ķīnas palielinājās iespaidīgā apmērā par 372 %: no 118 000 gabalu 2021. gadā līdz 560 000 gabalu 2022. gadā. Rezultātā Ķīnas eksportētāju tirgus daļa divkāršojās no 13 % 2021. gadā līdz 27 % 2022. gadā, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās no 87 % līdz 73 %.

| (141) | Arī importa no Ķīnas cenas palielinājās 2022. gadā no 43 EUR par muciņu līdz 51 EUR par muciņu, taču daudz mazākā mērā nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un vidējā cenu samazinājuma starpība palielinājās līdz 49 % 2022. gadā. |
| --- | --- |

(141)

Arī importa no Ķīnas cenas palielinājās 2022. gadā no 43 EUR par muciņu līdz 51 EUR par muciņu, taču daudz mazākā mērā nekā Savienības ražošanas nozares cenas, un vidējā cenu samazinājuma starpība palielinājās līdz 49 % 2022. gadā.

| (142) | Turklāt 2022. gadā bija raksturīgs ievērojams inflācijas kāpums, ko veicināja enerģijas izmaksas un nerūsējošā tērauda cenas palielinājums 2022. gada pirmajā pusē salīdzinājumā ar 2021. gadu. Šajā situācijā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājās par 17 % līdz 75 EUR par muciņu (tikai vienu euro 1 euro zem vidējās cenas). Tāpēc, neraugoties uz pārdošanas apjoma un pārdošanas cenu palielinājumu, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tik tikko sasniedza 1 %. |
| --- | --- |

(142)

Turklāt 2022. gadā bija raksturīgs ievērojams inflācijas kāpums, ko veicināja enerģijas izmaksas un nerūsējošā tērauda cenas palielinājums 2022. gada pirmajā pusē salīdzinājumā ar 2021. gadu. Šajā situācijā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājās par 17 % līdz 75 EUR par muciņu (tikai vienu euro 1 euro zem vidējās cenas). Tāpēc, neraugoties uz pārdošanas apjoma un pārdošanas cenu palielinājumu, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tik tikko sasniedza 1 %.

| (143) | Ķīnas eksporta cenas bija ievērojamāki zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un izmaksas kopš attiecīgā perioda sākuma 2018. gadā. Šī klātbūtne tirgū ar ļoti zemām cenām kaitēja Savienības ražošanas nozarei, kas attiecīgajā periodā bija spiesta samazināt pārdošanas cenas, lai saglabātu savu stāvokli tirgū. Šīs sekas, iespējams, bija mazāk redzamas 2020. un 2021. gadā Covid-19 pandēmijas ietekmes un kuģu konteineru krīzes dēļ, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei nedaudz palielināt tās tirgus daļu, lai gan uz ievērojamu zaudējumu rēķina. |
| --- | --- |

(143)

Ķīnas eksporta cenas bija ievērojamāki zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un izmaksas kopš attiecīgā perioda sākuma 2018. gadā. Šī klātbūtne tirgū ar ļoti zemām cenām kaitēja Savienības ražošanas nozarei, kas attiecīgajā periodā bija spiesta samazināt pārdošanas cenas, lai saglabātu savu stāvokli tirgū. Šīs sekas, iespējams, bija mazāk redzamas 2020. un 2021. gadā Covid-19 pandēmijas ietekmes un kuģu konteineru krīzes dēļ, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei nedaudz palielināt tās tirgus daļu, lai gan uz ievērojamu zaudējumu rēķina.

| (144) | Dati 2022. gadā, kad tirgū bija atjaunojušies apstākļi, kādi bija pirms Covid-19, parāda Ķīnas negodīgās cenu konkurences kaitējošās ietekmes patieso apmēru. Neraugoties uz pieaugošo pieprasījumu, 2022. gadā Savienības ražošanas nozare spēja pārdot savus produktus par cenām, kas tik tikko bija atbilstošas tās ražošanas izmaksām, un, neraugoties uz to, tikai vienā gadā zaudēja 14 procentpunktus tirgus daļas importam no Ķīnas. Tādējādi dati par 2022. gadu parāda iznākumu tendencei, kas sākās 2019. gadā un ko slēpa atšķirīga veida kaitējums, kuru visā Covid-19 pandēmijas laikā 2020. un 2021. gadā izraisīja imports no Ķīnas. Savienības ražošanas nozares straujais cenu samazinājums 2019. gadā ļāva tai saglabāt tās stāvokli tirgū, bet uz ievērojama tās rentabilitātes rēķina. Kad 2022. gadā tirgus atkopās, Savienības ražošanas nozare, nespēdama efektīvi konkurēt cenu ziņā ar importu no Ķīnas par īpaši zemajām dempinga cenām, spēja noturēt rentabilitāti tikai nedaudz virs nulles, kā rezultātā tā ievērojami zaudēja tirgu par labu importam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(144)

Dati 2022. gadā, kad tirgū bija atjaunojušies apstākļi, kādi bija pirms Covid-19, parāda Ķīnas negodīgās cenu konkurences kaitējošās ietekmes patieso apmēru. Neraugoties uz pieaugošo pieprasījumu, 2022. gadā Savienības ražošanas nozare spēja pārdot savus produktus par cenām, kas tik tikko bija atbilstošas tās ražošanas izmaksām, un, neraugoties uz to, tikai vienā gadā zaudēja 14 procentpunktus tirgus daļas importam no Ķīnas. Tādējādi dati par 2022. gadu parāda iznākumu tendencei, kas sākās 2019. gadā un ko slēpa atšķirīga veida kaitējums, kuru visā Covid-19 pandēmijas laikā 2020. un 2021. gadā izraisīja imports no Ķīnas. Savienības ražošanas nozares straujais cenu samazinājums 2019. gadā ļāva tai saglabāt tās stāvokli tirgū, bet uz ievērojama tās rentabilitātes rēķina. Kad 2022. gadā tirgus atkopās, Savienības ražošanas nozare, nespēdama efektīvi konkurēt cenu ziņā ar importu no Ķīnas par īpaši zemajām dempinga cenām, spēja noturēt rentabilitāti tikai nedaudz virs nulles, kā rezultātā tā ievērojami zaudēja tirgu par labu importam no Ķīnas.

| (145) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos argumentus, Komisija noteica, ka norises pēc IP apstiprina pagaidu regulā un 137. apsvērumā iepriekš izdarītos konstatējumus, ka imports par dempinga cenām izraisīja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu attiecīgajā periodā. Patiešām, pat pēc IP, kad Covid-19 pandēmijas ietekme vairs netika novērota, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā importa par zemajām dempinga cenām izraisītā ievērojamā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt savas cenas atbilstoši ražošanas izmaksu dinamikai, un rezultātā tā turpināja ciest, vienlaikus zaudējot tirgus daļu. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos argumentus, Komisija noteica, ka norises pēc IP apstiprina pagaidu regulā un 137. apsvērumā iepriekš izdarītos konstatējumus, ka imports par dempinga cenām izraisīja Savienības ražošanas nozarei kaitējumu attiecīgajā periodā. Patiešām, pat pēc IP, kad Covid-19 pandēmijas ietekme vairs netika novērota, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā importa par zemajām dempinga cenām izraisītā ievērojamā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt savas cenas atbilstoši ražošanas izmaksu dinamikai, un rezultātā tā turpināja ciest, vienlaikus zaudējot tirgus daļu.

| (146) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus pārējos secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 194.–209. apsvērumā. |
| --- | --- |

(146)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus pārējos secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 194.–209. apsvērumā.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Covid-19 pandēmija un patēriņa samazināšanās

Covid-19 pandēmija un patēriņa samazināšanās

| (147) | Pagaidu regulas 210. un 211. apsvērumā Komisija secināja, ka patēriņa samazināšanās, ko vēl vairāk pastiprināja Covid-19 pandēmija, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(147)

Pagaidu regulas 210. un 211. apsvērumā Komisija secināja, ka patēriņa samazināšanās, ko vēl vairāk pastiprināja Covid-19 pandēmija, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (148) | Komisija arī novērtēja, vai šie pagaidu regulā izdarītie secinājumi par Covid-19 pandēmijas ietekmi joprojām ir spēkā, pamatojoties uz importa apjomu piesardzīgāku noteikšanu. |
| --- | --- |

(148)

Komisija arī novērtēja, vai šie pagaidu regulā izdarītie secinājumi par Covid-19 pandēmijas ietekmi joprojām ir spēkā, pamatojoties uz importa apjomu piesardzīgāku noteikšanu.

| (149) | Muciņu imports no Ķīnas par ļoti zemām cenām tika reģistrēts, sākot no 2018. gada. Attiecīgajā periodā importa no Ķīnas vidējā cena bija vidēji par 24 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena. Tas notika vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares cenu pastāvīgu samazināšanos, neraugoties uz pieaugošajām ražošanas izmaksām. Fakts, ka patēriņa samazināšanos vēl vairāk pastiprināja Covid-19 pandēmija, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 73 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 71 %, savukārt imports no Ķīnas, ko ierobežoja kuģu konteineru krīze, samazinājās par 80 %. Tomēr, kā aprakstīts pagaidu regulas 196. apsvērumā un šīs regulas 5.1. iedaļā, kā liecina cenas, ko Savienības ražošanas nozare panāca ASV tirgū, kurš tiek aizsargāts ar antidempinga maksājumiem par muciņu importu no Ķīnas un kurā nav importa par dempinga cenām no Ķīnas un cenu spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu spējusi paaugstināt savas cenas līdz ilgtspējīgākam līmenim un segt palielinātās ražošanas izmaksas, vienlaikus saglabājot savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(149)

Muciņu imports no Ķīnas par ļoti zemām cenām tika reģistrēts, sākot no 2018. gada. Attiecīgajā periodā importa no Ķīnas vidējā cena bija vidēji par 24 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena. Tas notika vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares cenu pastāvīgu samazināšanos, neraugoties uz pieaugošajām ražošanas izmaksām. Fakts, ka patēriņa samazināšanos vēl vairāk pastiprināja Covid-19 pandēmija, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 73 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 71 %, savukārt imports no Ķīnas, ko ierobežoja kuģu konteineru krīze, samazinājās par 80 %. Tomēr, kā aprakstīts pagaidu regulas 196. apsvērumā un šīs regulas 5.1. iedaļā, kā liecina cenas, ko Savienības ražošanas nozare panāca ASV tirgū, kurš tiek aizsargāts ar antidempinga maksājumiem par muciņu importu no Ķīnas un kurā nav importa par dempinga cenām no Ķīnas un cenu spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu spējusi paaugstināt savas cenas līdz ilgtspējīgākam līmenim un segt palielinātās ražošanas izmaksas, vienlaikus saglabājot savu tirgus daļu.

| (150) | Turklāt norises pēc IP, kas novērtētas 139.–143. apsvērumā, liecina, ka pat laikā, kad Covid-19 pandēmijas ietekmes tirgū vairs nebija, Savienības ražošanas nozarei joprojām radās būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par zemām dempinga cenām no Ķīnas. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt norises pēc IP, kas novērtētas 139.–143. apsvērumā, liecina, ka pat laikā, kad Covid-19 pandēmijas ietekmes tirgū vairs nebija, Savienības ražošanas nozarei joprojām radās būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par zemām dempinga cenām no Ķīnas.

| (151) | ĶV izvirzīja vairākus argumentus par pagaidu regulā izklāstīto cēloņsakarības analīzi, būtībā apgalvojot, ka situācijas pasliktināšanās ES ražošanas nozarē ir kļūdaini saistīta ar importu no Ķīnas par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(151)

ĶV izvirzīja vairākus argumentus par pagaidu regulā izklāstīto cēloņsakarības analīzi, būtībā apgalvojot, ka situācijas pasliktināšanās ES ražošanas nozarē ir kļūdaini saistīta ar importu no Ķīnas par dempinga cenām.

| (152) | ĶV pirmais arguments bija tāds, ka Savienības ražošanas nozares sniegums pasliktinājās tāpēc, ka Covid-19 pandēmijas un patēriņa preču inflācijas iespaidā samazinājās pieprasījums. Komisija jau ir iztirzājusi šīs piezīmes 132.–143. apsvērumā. |
| --- | --- |

(152)

ĶV pirmais arguments bija tāds, ka Savienības ražošanas nozares sniegums pasliktinājās tāpēc, ka Covid-19 pandēmijas un patēriņa preču inflācijas iespaidā samazinājās pieprasījums. Komisija jau ir iztirzājusi šīs piezīmes 132.–143. apsvērumā.

| (153) | Otrais faktors, ko ĶV norādīja kā Savienības ražošanas nozares snieguma pasliktināšanās cēloni, ir nerūsējošā tērauda kā izejvielas cenu paaugstinājums, ko esot vēl vairāk pastiprinājuši Savienības tērauda nozares aizsardzības pasākumi. ĶV apgalvoja, ka šo secinājumu pastiprina fakts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta cenas attiecīgajā periodā bija zemākas nekā tās ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(153)

Otrais faktors, ko ĶV norādīja kā Savienības ražošanas nozares snieguma pasliktināšanās cēloni, ir nerūsējošā tērauda kā izejvielas cenu paaugstinājums, ko esot vēl vairāk pastiprinājuši Savienības tērauda nozares aizsardzības pasākumi. ĶV apgalvoja, ka šo secinājumu pastiprina fakts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta cenas attiecīgajā periodā bija zemākas nekā tās ražošanas izmaksas.

| (154) | Tomēr saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju nerūsējošā tērauda auksti velmētu plākšņu (304. kategorija) vidējā cena Ziemeļeiropas tirgū samazinājās no 2018. līdz 2020. gadam (par 15 %) un tikai 2021. gadā sāka atkal palielināties (27). Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos (kas zemāko līmeni sasniedza 2020. gadā) nevar saistīt ar tērauda cenām. Turklāt izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati neliecina par tērauda izmaksu būtisku palielinājumu kopējās ražošanas izmaksās attiecīgajā periodā. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta cenām Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares izkraušanas eksporta cenas bija augstākas nekā ražošanas izmaksas visos attiecīgā perioda gados, izņemot 2020. gadu, kas bija gads, kuru visvairāk skāra Covid-19 pandēmija un saistītais pieprasījuma kritums (sk. pagaidu regulas 172. un 212. apsvērumu). Tāpēc šie argumenti tika noraidīti kā nepamatoti. |
| --- | --- |

(154)

Tomēr saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju nerūsējošā tērauda auksti velmētu plākšņu (304. kategorija) vidējā cena Ziemeļeiropas tirgū samazinājās no 2018. līdz 2020. gadam (par 15 %) un tikai 2021. gadā sāka atkal palielināties (27). Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos (kas zemāko līmeni sasniedza 2020. gadā) nevar saistīt ar tērauda cenām. Turklāt izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati neliecina par tērauda izmaksu būtisku palielinājumu kopējās ražošanas izmaksās attiecīgajā periodā. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta cenām Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares izkraušanas eksporta cenas bija augstākas nekā ražošanas izmaksas visos attiecīgā perioda gados, izņemot 2020. gadu, kas bija gads, kuru visvairāk skāra Covid-19 pandēmija un saistītais pieprasījuma kritums (sk. pagaidu regulas 172. un 212. apsvērumu). Tāpēc šie argumenti tika noraidīti kā nepamatoti.

27

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (155) | Pagaidu regulas 212.–214. apsvērumā Komisija secināja, ka eksporta rādītāju īslaicīgais samazinājums neveicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(155)

Pagaidu regulas 212.–214. apsvērumā Komisija secināja, ka eksporta rādītāju īslaicīgais samazinājums neveicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (156) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 212.–214. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(156)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 212.–214. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

5.2.3.   Secinājums

Secinājums

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nebija citu piezīmju par cēloņsakarības analīzi, Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 211.–217. apsvērumā izklāstītos secinājumus, atkārtoti apstiprinot, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka pārējie faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nebija citu piezīmju par cēloņsakarības analīzi, Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 211.–217. apsvērumā izklāstītos secinājumus, atkārtoti apstiprinot, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka pārējie faktori atsevišķi vai kopā nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

6.1.   Kaitējuma starpība

Kaitējuma starpība

| (158) | Atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punkta trešajai daļai un tā kā Komisija nereģistrēja importu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā, tā analizēja importa apjomu dinamiku, lai noteiktu, vai 3. apsvērumā minētajā iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā notika turpmāks ievērojams izmeklējamā importa pieaugums, un tādējādi kaitējuma starpības noteikšanā ņemtu vērā šāda pieauguma radīto papildu kaitējumu. |
| --- | --- |

(158)

Atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punkta trešajai daļai un tā kā Komisija nereģistrēja importu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā, tā analizēja importa apjomu dinamiku, lai noteiktu, vai 3. apsvērumā minētajā iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā notika turpmāks ievērojams izmeklējamā importa pieaugums, un tādējādi kaitējuma starpības noteikšanā ņemtu vērā šāda pieauguma radīto papildu kaitējumu.

| (159) | Pamatojoties uz datubāzes “Surveillance” datiem, importa apjoms no attiecīgās valsts četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā (28) bija par 260 % lielāks nekā vidējais četru nedēļu importa apjoms izmeklēšanas periodā. Uz šāda pamata Komisija secināja, ka iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā notika ievērojams izmeklējamā importa pieaugums. |
| --- | --- |

(159)

Pamatojoties uz datubāzes “Surveillance” datiem, importa apjoms no attiecīgās valsts četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā (28) bija par 260 % lielāks nekā vidējais četru nedēļu importa apjoms izmeklēšanas periodā. Uz šāda pamata Komisija secināja, ka iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā notika ievērojams izmeklējamā importa pieaugums.

28

| (160) | Lai ņemtu vērā importa pieauguma radīto papildu kaitējumu, Komisija nolēma koriģēt kaitējuma novēršanas līmeni atbilstīgi importa apjoma pieaugumam, kuru atbilstīgi pamatregulas 9. panta 4. punkta noteikumiem uzskata par attiecīgo svēruma koeficientu. Tāpēc tā aprēķināja reizināšanas koeficientu, ko noteica, četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā importētā apjoma (32 685 muciņas) un 52 nedēļu IP importētā apjoma (118 460 muciņas) summu dalot ar importa apjomu IP, un to attiecināja uz 56 nedēļām. Iegūtais skaitlis 1,1850 atbilst turpmāka importa pieauguma radītajam papildu kaitējumam. Tādējādi provizoriskās kaitējuma starpības tika reizinātas ar šo koeficientu. |
| --- | --- |

(160)

Lai ņemtu vērā importa pieauguma radīto papildu kaitējumu, Komisija nolēma koriģēt kaitējuma novēršanas līmeni atbilstīgi importa apjoma pieaugumam, kuru atbilstīgi pamatregulas 9. panta 4. punkta noteikumiem uzskata par attiecīgo svēruma koeficientu. Tāpēc tā aprēķināja reizināšanas koeficientu, ko noteica, četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā importētā apjoma (32 685 muciņas) un 52 nedēļu IP importētā apjoma (118 460 muciņas) summu dalot ar importa apjomu IP, un to attiecināja uz 56 nedēļām. Iegūtais skaitlis 1,1850 atbilst turpmāka importa pieauguma radītajam papildu kaitējumam. Tādējādi provizoriskās kaitējuma starpības tika reizinātas ar šo koeficientu.

1,1850

| (161) | Turklāt, kā jau paskaidrots 78. apsvērumā iepriekš, Komisija galīgajā posmā secināja, ka ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis šajā gadījumā bija augsts (virs 90 %), un tādējādi tā uzskatīja par lietderīgu kaitējuma starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikt izlasē iekļautam ražotājam eksportētājam konstatētās vislielākās kaitējuma starpības līmenī. |
| --- | --- |

(161)

Turklāt, kā jau paskaidrots 78. apsvērumā iepriekš, Komisija galīgajā posmā secināja, ka ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis šajā gadījumā bija augsts (virs 90 %), un tādējādi tā uzskatīja par lietderīgu kaitējuma starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikt izlasē iekļautam ražotājam eksportētājam konstatētās vislielākās kaitējuma starpības līmenī.

| (162) | Tāpēc galīgais kaitējuma novēršanas līmenis ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un visiem pārējiem uzņēmumiem ir šāds.







  Valsts | Uzņēmums | Galīgā kaitējuma starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 69,6  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 62,6  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 66,7  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 69,6  % |

(162)

Tāpēc galīgais kaitējuma novēršanas līmenis ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un visiem pārējiem uzņēmumiem ir šāds.

Valsts

Uzņēmums

Galīgā kaitējuma starpība

Ķīnas Tautas Republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

69,6  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

62,6  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

66,7  %

Visi pārējie uzņēmumi

69,6  %

| (163) | Tā kā piezīmes par mērķa cenu samazinājuma starpībām nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 219.–226. apsvērums, kas grozīti ar iepriekš norādīto tabulu. |
| --- | --- |

(163)

Tā kā piezīmes par mērķa cenu samazinājuma starpībām nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 219.–226. apsvērums, kas grozīti ar iepriekš norādīto tabulu.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (164) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 230.–233. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(164)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 230.–233. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

7.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (165) | Pēc pagaidu regulas publicēšanas importētājs IMEXA apgalvoja, ka maksājumu noteikšana izraisīs būtiskus zaudējumus, kas uzņēmumu novedīs bankrotā. |
| --- | --- |

(165)

Pēc pagaidu regulas publicēšanas importētājs IMEXA apgalvoja, ka maksājumu noteikšana izraisīs būtiskus zaudējumus, kas uzņēmumu novedīs bankrotā.

IMEXA

| (166) | Citi importētāji neiebilda pret pasākumu noteikšanu, un kopumā sadarbība no importētāju puses bija ļoti zema. Tāpēc, pat ja IMEXA tā dēļ radīsies būtiski zaudējumi, šā importētāja intereses (kas veido aptuveni [1,1–2,4] % no kopējā importa Savienībā izmeklēšanas periodā) izsverot nav svarīgākas par visas Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(166)

Citi importētāji neiebilda pret pasākumu noteikšanu, un kopumā sadarbība no importētāju puses bija ļoti zema. Tāpēc, pat ja IMEXA tā dēļ radīsies būtiski zaudējumi, šā importētāja intereses (kas veido aptuveni [1,1–2,4] % no kopējā importa Savienībā izmeklēšanas periodā) izsverot nav svarīgākas par visas Savienības ražošanas nozares interesēm.

IMEXA

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (167) | ĶV apgalvoja, ka maksājumu noteikšana ir pret Savienības interesēm, jo tā kaitētu patērētāju interesēm un apturētu muciņu importu Savienībā, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pārņemt tirgu. |
| --- | --- |

(167)

ĶV apgalvoja, ka maksājumu noteikšana ir pret Savienības interesēm, jo tā kaitētu patērētāju interesēm un apturētu muciņu importu Savienībā, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pārņemt tirgu.

| (168) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 241. apsvērumā, Komisija jau konstatēja, ka jebkāda palielināto muciņu izmaksu ietekme uz HORECA nozares rentabilitāti būtu ierobežota, savukārt pagaidu regulas 243. apsvērumā tika secināts, ka muciņu izmaksu ietekme uz dzērienu nozari kopumā ir minimāla. Attiecībā uz ĶV norādīto otro punktu Komisija norādīja, ka antidempinga pasākumu mērķis un funkcija ir nevis apturēt jebkāda ražojuma importu Savienībā, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ļaujot vietējiem un ārvalstu konkurentiem konkurēt Savienības tirgū ar cenām, kas nav dempinga cenas. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti kā nepamatoti. |
| --- | --- |

(168)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 241. apsvērumā, Komisija jau konstatēja, ka jebkāda palielināto muciņu izmaksu ietekme uz HORECA nozares rentabilitāti būtu ierobežota, savukārt pagaidu regulas 243. apsvērumā tika secināts, ka muciņu izmaksu ietekme uz dzērienu nozari kopumā ir minimāla. Attiecībā uz ĶV norādīto otro punktu Komisija norādīja, ka antidempinga pasākumu mērķis un funkcija ir nevis apturēt jebkāda ražojuma importu Savienībā, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ļaujot vietējiem un ārvalstu konkurentiem konkurēt Savienības tirgū ar cenām, kas nav dempinga cenas. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti kā nepamatoti.

HORECA

| (169) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 238.–244. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprināja pagaidu regulas 238.–244. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.

7.4.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (170) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija paturēja spēkā savu pagaidu regulas 245. apsvērumā izklāstīto secinājumu, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(170)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija paturēja spēkā savu pagaidu regulas 245. apsvērumā izklāstīto secinājumu, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam nebūtu Savienības interesēs.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

8.1.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (171) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām izraisītu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(171)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām izraisītu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (172) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 85,5  % | 69,6  % | 69,6  % |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 67,3  % | 62,6  % | 62,6  % |
| Ķīnas Tautas Republika | Citi pielikumā norādītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 77,9  % | 66,7  % | 66,7  % |
| Ķīnas Tautas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 85,5  % | 69,6  % | 69,6  % |

(172)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.

CIF

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Galīgais antidempinga maksājums

Ķīnas Tautas Republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

85,5  %

69,6  %

69,6  %

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

67,3  %

62,6  %

62,6  %

Ķīnas Tautas Republika

Citi pielikumā norādītie uzņēmumi, kas sadarbojās

77,9  %

66,7  %

66,7  %

Ķīnas Tautas Republika

Visi pārējie uzņēmumi

85,5  %

69,6  %

69,6  %

| (173) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo šīs izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tādu izmeklējamo ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražojušas minētās juridiskās personas. Šīs maksājuma likmes attiecīgā ražojuma importam nevar izmantot neviens uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, arī ne tās struktūras, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, un tiem būtu jāpiemēro maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(173)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo šīs izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tādu izmeklējamo ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražojušas minētās juridiskās personas. Šīs maksājuma likmes attiecīgā ražojuma importam nevar izmantot neviens uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, arī ne tās struktūras, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, un tiem būtu jāpiemēro maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (174) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (29). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(174)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (29). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

29

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (175) | Lai mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(175)

Lai mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (176) | Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, būtu jāveic ierastās pārbaudes, un tāpat kā citos gadījumos tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota maksājuma likme. |
| --- | --- |

(176)

Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, būtu jāveic ierastās pārbaudes, un tāpat kā citos gadījumos tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota maksājuma likme.

| (177) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālā maksājuma likmes, īpaši pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, šādos apstākļos var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(177)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālā maksājuma likmes, īpaši pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, šādos apstākļos var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (178) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(178)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (179) | Ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanas periodā laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, vajadzētu būt iespējai lūgt, lai Komisija tiem piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Komisijai būtu jāapmierina šāds lūgums, ja ir izpildīti trīs nosacījumi. Jaunajam ražotājam eksportētājam būtu jāpierāda, ka: i) IP tas neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību; ii) tas nav saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas to darīja, un ka iii) tas pēc tam ir eksportējis attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības to darīt ievērojamos daudzumos. |
| --- | --- |

(179)

Ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanas periodā laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, vajadzētu būt iespējai lūgt, lai Komisija tiem piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās. Komisijai būtu jāapmierina šāds lūgums, ja ir izpildīti trīs nosacījumi. Jaunajam ražotājam eksportētājam būtu jāpierāda, ka: i) IP tas neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību; ii) tas nav saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas to darīja, un ka iii) tas pēc tam ir eksportējis attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības to darīt ievērojamos daudzumos.

| (180) | Atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu statistika bieži tiek izteikta ar gabalu skaitu. Taču kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (30) I pielikumā, muciņām nav noteikta šāda papildu mērvienība. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt, ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu jānorāda ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī gabalu skaits. Mērvienība gabalos jānorāda TARIC kodiem 7310100010 un 7310299010, ja šī norāde ir saderīga ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu. |
| --- | --- |

(180)

Atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu statistika bieži tiek izteikta ar gabalu skaitu. Taču kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (30) I pielikumā, muciņām nav noteikta šāda papildu mērvienība. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt, ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu jānorāda ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī gabalu skaits. Mērvienība gabalos jānorāda TARIC kodiem 7310100010 un 7310299010, ja šī norāde ir saderīga ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu.

30

TARIC

8.2.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (181) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar pagaidu regulu, būtu jāiekasē galīgi, nepārsniedzot šajā regulā noteikto apjomu. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar pagaidu regulu, būtu jāiekasē galīgi, nepārsniedzot šajā regulā noteikto apjomu.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (182) | Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (31) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas tiek publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(182)

Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (31) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas tiek publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

31

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (183) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(183)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums Savienībā importētām Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda muciņām, tvertnēm, cilindriem, cisternām, mucām un tamlīdzīgām atkārtoti uzpildāmām tilpnēm, ko parasti dēvē par “atkārtoti uzpildāmām nerūsējošā tērauda muciņām”, ar apmēram cilindrisku formu, ar sieniņu biezumu 0,5 mm vai lielāku, tādu materiālu pildīšanai, kuri nav sašķidrināta gāze, jēlnafta un naftas produkti, ar ietilpību 4,5 litri vai lielāku, neatkarīgi no apdares, tilpuma vai nerūsējošā tērauda kategorijas, arī ar papildu sastāvdaļām (aprīkojumu šķidruma iztecināšanai, kakliņu, augšējo/apakšējo maliņu vai citām sastāvdaļām), arī krāsotām vai pārklātām ar citiem materiāliem, kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7310 10 00 un ex 7310 29 90 (TARIC kodi 7310100010 un 7310299010), izņemot kakliņus, mucās esošās metāla caurules, savienotājus vai krānus, apaļās etiķetes, vārstus un citas izmeklējamā ražojuma sastāvdaļas, ko importē atsevišķi.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 69,6  % | A024 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 62,6  % | A030 |
| Ķīnas Tautas Republika | Citi pielikumā norādītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 66,7  % | |
| Ķīnas Tautas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 69,6  % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

69,6  %

A024

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

62,6  %

A030

Ķīnas Tautas Republika

Citi pielikumā norādītie uzņēmumi, kas sadarbojās

66,7  %

Ķīnas Tautas Republika

Visi pārējie uzņēmumi

69,6  %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais (attiecīgā ražojuma) (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (TARIC papildu kods), Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz 1. apakšpunktā minēto ražojumu, minētās deklarācijas attiecīgajā laukā tiek ierakstīts importēto ražojumu gabalu skaits ar noteikumu, ka šī norāde ir saderīga ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu.

5.   Ja pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir sabojātas un tāpēc saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (32) 131. panta 2. punktu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu muitas vērtības noteikšanas nolūkā nosaka proporcionāli, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš noteiktajiem apjomiem, procentuāli samazina atbilstoši faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcijai.

6.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Komisijas 2023. gada 11. janvāra Īstenošanas regulai (ES) 2023/100, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgās likmes, atmaksā.

3. pants

Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai pievienotu jaunus ražotājus eksportētājus no Ķīnas Tautas Republikas un tiem piemērotu atbilstošu vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kas sadarbojas. Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| (a) | tas izmeklēšanas periodā (no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās preces; |
| --- | --- |

(a)

tas izmeklēšanas periodā (no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās preces;

| (b) | tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi un kurš būtu varējis sadarboties sākotnējā izmeklēšanā, un |
| --- | --- |

(b)

tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi un kurš būtu varējis sadarboties sākotnējā izmeklēšanā, un

| (c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu tā daudzumu. |
| --- | --- |

(c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu tā daudzumu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 3. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV C 195, 13.5.2022., 24. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/100 (2023. gada 11. janvāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes atkārtoti uzpildāmu nerūsējošā tērauda muciņu importam (OV L 10, 12.1.2023., 36. lpp.).

3

(4)  Minēts pagaidu regulas (OV L 10, 12.1.2023., 40. lpp.) 34. apsvērumā.

4

(5)  http://www.stantamauser.com/

5

(6)  Saimniecisko darbību nomenklatūra.

6

(7)  210 litri, avots: http://www.stantamauser.com/products.html.

7

(8)  Avots: Global Trade Atlas datubāze.

8

Global Trade Atlas

(9)  Antidempinga maksājumi tika noteikti Ķīnas, Taivānas, Vācijas un Somijas izcelsmes nerūsējošā tērauda plakano velmējumu importam (HS721933).

9

(10)  https://ilostat.ilo.org/.

10

(11)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

11

(12)  https://www.globalization-partners.com/globalpedia/brazil-employer-of-record/#gref, https://www.papayaglobal.com/countrypedia/country/brazil/

12

(13)  Faktisko darba stundu koncepcija nacionālo kontu sistēmas (NKS) ražošanas jēdziena robežās attiecas uz laiku, ko nodarbinātas personas atvēl tieši ražošanas darbībām un saistībā ar tām, dīkstāvi un atpūtas laiku noteiktā laika atsauces periodā. Tādējādi tā ietver a) “tiešās stundas” jeb laiku, ko atvēl darba uzdevumu un pienākumu veikšanai, b) “saistītās stundas” jeb laiku, ko atvēl ražošanas darbību uzturēšanai, veicināšanai vai uzlabošanai, c) “dīkstāvi” jeb laiku, kad nodarbināta persona nevar strādāt iekārtu vai procesa darbības traucējumu, negadījumu, piegāžu trūkuma vai elektroenerģijas padeves vai interneta piekļuves trūkuma dēļ, un d) “atpūtas laiku” jeb laiku, ko atvēl īsiem atpūtas, atslodzes vai uzkodu periodiem, ieskaitot tējas un kafijas vai lūgšanu pauzes, ko parasti praktizē pēc paražām vai uz līguma pamata saskaņā ar iedibinātām normām un/vai valstī pastāvošajiem apstākļiem. Avots: https://ilostat.ilo.org/.

13

(14)  https://www.ibge.gov.br/en/access-to-information/institutional/the-ibge.html

14

(15)  Avots: IBGE, https://www.ibge.gov.br/en/statistics/social/labor/16809-quarterly-disseminationpnad2.html?=&t=series-historicas

15

IBGE

(16)  
  “Faktiski nostrādātās stundas neietver laiku, kad darbs netiek veikts šādu darbību laikā: a) ikgadējais atvaļinājums, valsts svētku dienas, slimības atvaļinājums, vecāku atvaļinājums vai grūtniecības un dzemdību/paternitātes atvaļinājums, cits atvaļinājums personīgu vai ģimenes iemeslu vai pilsoniska pienākuma dēļ; b) laiks, kas pavadīts ceļā starp darbu un mājām, kad netiek veikta produktīva darbība darba nolūkos; c) laiks, kas pavadīts noteiktās izglītības darbībās; d) ilgāki pārtraukumi, ko atšķir no īsa atpūtas laika, kad netiek veikta produktīva darbība (piemēram, maltīšu pārtraukumi vai dabiska atpūta ilgu ceļojumu laikā)”. Avots: https://ilostat.ilo.org/resources/concepts-and-definitions/description-wages-and-working-time-statistics/

16

(17)  
  Orbis datubāze, ko nodrošina Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

17

Orbis

Bureau Van Dijk

(18)  Vispārpieņemtie grāmatvedības principi.

18

(19)  Datubāze, kas izveidota saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 55. pantu. Vairāk informācijas pieejams vietnē https://taxation-customs.ec.europa.eu/online-services/online-services-and-databases-customs/surveillance-system_en.

19

(20)  Datubāze, kas balstīta uz pamatregulas 14. panta 6. punktu.

20

(21)  Dati, kas sīki norādīti 10 ciparu preču kodu līmenī (“
  TARIC kodi”).

21

TARIC

(22)  Izlasē iekļautie un neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aplēsa, ka laiks no dienas, kad viņi reģistrē konkrētu pārdošanu, līdz dienai, kad attiecīgais sūtījums tiek muitots Savienības muitā, ir no 25 līdz 50 dienām. Tādējādi vidējā laika nobīde būtu 37,5 dienas. Tomēr, tā kā iepriekš minētie ražotāji eksportētāji informāciju par savu pārdošanu paziņoja Komisijai katru mēnesi, Komisija pieņēma, ka laika nobīde ir 30 dienas (viens mēnesis), lai varētu pienācīgi salīdzināt pārdošanas datus par katru mēnesi ar attiecīgo mēneša periodu datubāzē “Surveillance”.

22

(23)  
  Keg Trade s.r.o, Imexa, My Kegs (VP Trading), KegExchange un KSM Keg.

23

Keg Trade s.r.o

Imexa

My Kegs (VP Trading)

KegExchange

KSM Keg

(24)  Izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju pārdoto muciņu īpatsvars kopējā gada pārdošanas apjomā no Ķīnas bija no 2 % līdz 10 % attiecīgā perioda četros gados un 7 % 2022. gadā.

24

(25)  
  2017. gada 1. jūnija spriedums Changmao Biochemical Engineering/Padome T-442/12, EU:T:2017:372, 142. punkts; 2016. gada 30. jūnija spriedums Jinan Meide Casting/Komisija T-424/13, EU:T:2016:378, 94. punkts; 1985. gada 20. marta spriedums Timex/Padome un Komisija 264/82, EU:C:1985:119, 24. punkts; 1997. gada 18. decembra spriedums Ajinomoto un NutraSweet/Padome T-159/94 un T-160/94, EU:T:1997:209, 83. punkts; 2013. gada 11. jūlija spriedums Hangzhou Duralamp Electronics/Padome T-459/07, EU:T:2013:369, 115. punkts; 1997. gada 25. septembra spriedums Shanghai Bicycle/Padome T-170/94, EU:T:1997:134, 122. punkts.

25

Changmao Biochemical Engineering

Jinan Meide Casting

Timex

Ajinomoto

NutraSweet

Hangzhou Duralamp Electronics

Shanghai Bicycle

(26)  
  2016. gada 30. jūnija spriedums Jinan Meide Casting/Komisija T-424/13, EU:T:2016:378, 165. punkts, kurā citēts 2012. gada 29. marta spriedums Interseroh Scrap un Metals Trading C-1/11, EU:C:2012:194, 43. punkts.

26

Jinan Meide Casting

Interseroh Scrap

Metals Trading

(27)  Avots: Fastmarkets datubāze, https://auth.fastmarkets.com/, skatīta 2023. gada 20. februārī.

27

Fastmarkets

(28)  Kā paskaidrots pagaidu regulas 50. zemsvītras piezīmē, tā kā datubāzē “Surveillance” importa skaitļi ir izteikti kilogramos, Komisija muciņu skaita aprēķināšanai izmantoja pārrēķina koeficientu 1 muciņa = 10 kg. Pat samazinot šo neapstrīdēto pārrēķina koeficientu, importa apjomi no attiecīgās valsts četru nedēļu iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu ievērojami palielinājušies.

28

(29)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Beļģija.

29

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Wetstraat

Rue de la Loi

1040 Brussels

(30)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.), kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/1998 (2022. gada 20. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 31.10.2022., 1. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

31

(32)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

32

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Valsts | Nosaukums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Kingyip – Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd. | A031 |
| | Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd. | A032 |
| | Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd. | A033 |
| | Yantai Toptech Ltd. | A034 |

Valsts

Nosaukums

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Kingyip – Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd.

A031

Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd.

A032

Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd.

A033

Yantai Toptech Ltd.

A034

---

| 4.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1405

(2023. gada 3. jūlijs)

par atļauju Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparātu un Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparātu lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktu ir noteikti īpašie noteikumi par tādu produktu laišana tirgū un lietošanu, kas minētās Regulas spēkā stāšanās dienā Savienībā tiek lietoti par skābbarības piedevām. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktu ir noteikti īpašie noteikumi par tādu produktu laišana tirgū un lietošanu, kas minētās Regulas spēkā stāšanās dienā Savienībā tiek lietoti par skābbarības piedevām.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 (iepriekš taksonomiski identificēti kā Lactobacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942) preparāti tika ierakstīti barības piedevu reģistrā kā esoši līdzekļi, kas ietilpst funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas” un lietojami visām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 (iepriekš taksonomiski identificēti kā Lactobacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942) preparāti tika ierakstīti barības piedevu reģistrā kā esoši līdzekļi, kas ietilpst funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas” un lietojami visām dzīvnieku sugām.

| (3) | Atļaujas turētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktu, lasītu saistībā ar tās 7. pantu un 10. panta 2. punktu, ir iesniedzis pieteikumu uz atļauju Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparātus lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem un ir lūdzis minētās piedevas klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Minētajiem pieteikumiem ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Atļaujas turētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktu, lasītu saistībā ar tās 7. pantu un 10. panta 2. punktu, ir iesniedzis pieteikumu uz atļauju Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparātus lietot par barības piedevām visu sugu dzīvniekiem un ir lūdzis minētās piedevas klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Minētajiem pieteikumiem ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 23. maija atzinumā (2) secināja, ka Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparātu lietošana, domājams, ir droša mērķsugām, ar apstrādātu skābbarību barotu dzīvnieku ražojumu patērētājiem un videi, taču tā neatrada nevienu pierādījumu tam, ka šie divi preparāti labvēlīgi ietekmētu uzturvielu saglabāšanos, un tāpēc nevarēja izdarīt secinājumu par to iedarbīgumu. Turklāt Iestāde atzīmēja, ka pēc to vispārīgās materiālu drošības datu lapas ilgstoša ādas un acu saskare ar preparātu var izraisīt kairinājumu, un secināja, ka aktīvo vielu olbaltumvielas dabas dēļ būtu jāņem vērā preparātu potenciāls kairināt ādu un elpceļus. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 23. maija atzinumā (2) secināja, ka Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparātu lietošana, domājams, ir droša mērķsugām, ar apstrādātu skābbarību barotu dzīvnieku ražojumu patērētājiem un videi, taču tā neatrada nevienu pierādījumu tam, ka šie divi preparāti labvēlīgi ietekmētu uzturvielu saglabāšanos, un tāpēc nevarēja izdarīt secinājumu par to iedarbīgumu. Turklāt Iestāde atzīmēja, ka pēc to vispārīgās materiālu drošības datu lapas ilgstoša ādas un acu saskare ar preparātu var izraisīt kairinājumu, un secināja, ka aktīvo vielu olbaltumvielas dabas dēļ būtu jāņem vērā preparātu potenciāls kairināt ādu un elpceļus.

| (5) | Tā kā būtisku pierādījumu par uzturvielu saglabāšanu nebija, Iestāde 2013. gada 10. oktobra atzinumā (3) joprojām nevarēja izdarīt secinājumu par minēto preparātu iedarbīgumu. Balstoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildinformāciju par trim iedarbīguma pētījumiem, Iestāde 2022. gada 27. septembra atzinumā (4) galu galā secināja, ka Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparāti glabāšanu silosā var uzlabot, samazinot olbaltumvielu noārdīšanos visu veidu lopbarībā, par ko liecina amonjaka rašanās samazinājums. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā būtisku pierādījumu par uzturvielu saglabāšanu nebija, Iestāde 2013. gada 10. oktobra atzinumā (3) joprojām nevarēja izdarīt secinājumu par minēto preparātu iedarbīgumu. Balstoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildinformāciju par trim iedarbīguma pētījumiem, Iestāde 2022. gada 27. septembra atzinumā (4) galu galā secināja, ka Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparāti glabāšanu silosā var uzlabot, samazinot olbaltumvielu noārdīšanos visu veidu lopbarībā, par ko liecina amonjaka rašanās samazinājums.

| (6) | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparātu novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētos preparātus būtu jāatļauj lietot. Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, it sevišķi uz piedevas lietotāju, veselību. |
| --- | --- |

(6)

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 un ATCC 55942 preparātu novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētos preparātus būtu jāatļauj lietot. Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, it sevišķi uz piedevas lietotāju, veselību.

| (7) | Nekaitīguma apsvērumi neliek attiecīgo vielu nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Nekaitīguma apsvērumi neliek attiecīgo vielu nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā specificētos preparātus, kas pieder pie piedevu kategorijas “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “skābbarības piedevas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevām, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Pārejas pasākumi

Pielikumā specificētos preparātus un šos preparātus saturošo barību, kas ražoti un marķēti pirms 2024. gada 24. jūlija saskaņā ar noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms 2023. gada 24. jūlija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 3. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2012; 10(6):2732.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2013; 11(10):3436.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2022; 20(10):7602.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg svaiga materiāla |
| Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas. |
| 1k20761 | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 | Piedevas sastāvs


  Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas
  Cieta viela

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum

  ATCC 55058 šūnas

  Analītiskā metode
   (1)

  Skaitīšanas metode (barības piedevā): Petri trauciņa un uztriepuma metode, kurā izmanto MRS agaru (EN 15787)
  Identificēšana: pulsējošā lauka gēla elektroforēze (PFGE) vai DNS sekvencēšanas metodes. | Visu sugu dzīvnieki | — | — | — | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus. |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg svaiga materiāla

Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas.

1k20761

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058

Piedevas sastāvs

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas

Cieta viela

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum

ATCC 55058 šūnas

Analītiskā metode
   (1)

Skaitīšanas metode (barības piedevā): Petri trauciņa un uztriepuma metode, kurā izmanto MRS agaru (EN 15787)

Identificēšana: pulsējošā lauka gēla elektroforēze (PFGE) vai DNS sekvencēšanas metodes.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Piedevas minimālā deva, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko izmanto par skābbarības piedevu: 5 × 106 KVV kilogramā svaiga materiāla |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālā deva, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko izmanto par skābbarības piedevu: 5 × 106 KVV kilogramā svaiga materiāla

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus.

2033. gada 24. jūlijs

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg svaiga materiāla |
| Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas. |
| 1k20762 | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 | Piedevas sastāvs


  Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas
  Cieta viela

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum

  ATCC 55942 šūnas

  Analītiskā metode
   (2)

  Skaitīšanas metode (barības piedevā): Petri trauciņa un uztriepuma metode, kurā izmanto MRS agaru (EN 15787)
  Identificēšana: pulsējošā lauka gēla elektroforēze (PFGE) vai DNS sekvencēšanas metodes. | Visu sugu dzīvnieki | — | — | — | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus. |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg svaiga materiāla

Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas.

1k20762

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942

Piedevas sastāvs

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas

Cieta viela

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum

ATCC 55942 šūnas

Analītiskā metode
   (2)

Skaitīšanas metode (barības piedevā): Petri trauciņa un uztriepuma metode, kurā izmanto MRS agaru (EN 15787)

Identificēšana: pulsējošā lauka gēla elektroforēze (PFGE) vai DNS sekvencēšanas metodes.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Piedevas minimālā deva, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko izmanto par skābbarības piedevu: 5 × 106 KVV kilogramā svaiga materiāla |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālā deva, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko izmanto par skābbarības piedevu: 5 × 106 KVV kilogramā svaiga materiāla

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no tās lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no tās lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos ādas, acu un elpceļu aizsarglīdzekļus.

2033. gada 24. jūlijs

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

(2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

Labojumi

| 4.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/35

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2023/1230 (2023. gada 14. jūnijs) par mašīnām un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK un Padomes Direktīvu 73/361/EEK

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 165, 2023. gada 29. jūnijs
  )

| 1. | 17. lappusē 6. panta 9. punktā: |
| --- | --- |

1.

17. lappusē 6. panta 9. punktā:

tekstu:

“
  2025. gada 14. jūlijam
  ”

lasīt šādi:

“
  2025. gada 20. jūlijam
  ”.

| 2. | 17. lappusē 6. panta 10. punkta ceturtajā daļā: |
| --- | --- |

2.

17. lappusē 6. panta 10. punkta ceturtajā daļā:

tekstu:

“
  2024. gada 14. jūlijā
  ”

lasīt šādi:

“
  2024. gada 20. jūlijā
  ”.

| 3. | 36. lappusē 47. panta 2. punktā: |
| --- | --- |

3.

36. lappusē 47. panta 2. punktā:

tekstu:

“
  2023. gada 13. jūlija
  ”

lasīt šādi:

“
  2023. gada 19. jūlija
  ”.

| 4. | 38. lappusē 50. panta 2. punktā: |
| --- | --- |

4.

38. lappusē 50. panta 2. punktā:

tekstu:

“
  2026. gada 14. oktobrim
  ”

lasīt šādi:

“
  2026. gada 20. oktobrim
  ”.

| 5. | 38. lappusē 51. panta 2. punkta pirmajā daļā: |
| --- | --- |

5.

38. lappusē 51. panta 2. punkta pirmajā daļā:

tekstu:

“
  2027. gada 14. janvāra
  ”

lasīt šādi:

“
  2027. gada 20. janvāra
  ”.

| 6. | 38. lappusē 52. panta 1. punkta pirmajā teikumā: |
| --- | --- |

6.

38. lappusē 52. panta 1. punkta pirmajā teikumā:

tekstu:

“
  2027. gada 14. janvāra
  ”

lasīt šādi:

“
  2027. gada 20. janvāra
  ”.

| 7. | 38. lappusē 52. panta 1. punkta otrajā teikumā: |
| --- | --- |

7.

38. lappusē 52. panta 1. punkta otrajā teikumā:

tekstu:

“
  2023. gada 13. jūlija
  ”

lasīt šādi:

“
  2023. gada 19. jūlija
  ”.

| 8. | 38. lappusē 53. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

8.

38. lappusē 53. panta 1. punktā:

tekstu:

“
  2028. gada 14. jūlijam
  ”

lasīt šādi:

“
  2028. gada 20. jūlijam
  ”.

| 9. | 38. lappusē 53. panta 3. punkta pirmajā daļā: |
| --- | --- |

9.

38. lappusē 53. panta 3. punkta pirmajā daļā:

tekstu:

“
  2026. gada 14. jūlijam
  ”

lasīt šādi:

“
  2026. gada 20. jūlijam
  ”.

| 10. | 39. lappusē 54. panta otrajā daļā: |
| --- | --- |

10.

39. lappusē 54. panta otrajā daļā:

tekstu:

“
  2027. gada 14. janvāra
  ”

lasīt šādi:

“
  2027. gada 20. janvāra
  ”.

| 11. | 39. lappusē 54. panta trešās daļas a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

11.

39. lappusē 54. panta trešās daļas a) apakšpunktā:

tekstu:

“
  2024. gada 14. janvāra
  ”

lasīt šādi:

“
  2024. gada 20. janvāra
  ”.

| 12. | 39. lappusē 54. panta trešās daļas b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

12.

39. lappusē 54. panta trešās daļas b) apakšpunktā:

tekstu:

“
  2023. gada 14. oktobra
  ”

lasīt šādi:

“
  2026. gada 20. oktobra
  ”.

| 13. | 39. lappusē 54. panta trešās daļas c) apakšpunktā: |
| --- | --- |

13.

39. lappusē 54. panta trešās daļas c) apakšpunktā:

tekstu:

“
  2023. gada 13. jūlija
  ”

lasīt šādi:

“
  2023. gada 19. jūlija
  ”.

| 14. | 39. lappusē 54. panta trešās daļas d) apakšpunktā: |
| --- | --- |

14.

39. lappusē 54. panta trešās daļas d) apakšpunktā:

tekstu:

“
  2024. gada 14. jūlija
  ”

lasīt šādi:

“
  2024. gada 20. jūlija
  ”.

---