# Euroopan unionin L 177/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 177 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta12. heinäkuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 177

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta12. heinäkuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1441, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2023, sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisten komission menettelyjen yksityiskohdista | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2023/1442, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista annetun asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineiden hyväksynnän muutoksista ja uusien aineiden lisäämisestä (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1443, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1065/2012 muuttamisesta (
  1
  ) | 59 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1444, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa | 63 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisellä Euro–Välimeri-ilmailusopimuksella perustetun sekakomitean päätös nro 1/2023, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2023, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen liitteen IV korvaamisesta [2023/1445] | 107 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1441, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2023, sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisten komission menettelyjen yksityiskohdista

1

*

Komission asetus (EU) 2023/1442, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista annetun asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineiden hyväksynnän muutoksista ja uusien aineiden lisäämisestä (
  1
  )

1

45

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1443, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1065/2012 muuttamisesta (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

1

59

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1444, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa

63

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisellä Euro–Välimeri-ilmailusopimuksella perustetun sekakomitean päätös nro 1/2023, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2023, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen liitteen IV korvaamisesta [2023/1445]

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 177/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1441,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2023,

sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisten komission menettelyjen yksityiskohdista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista 14 päivänä joulukuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2560 (1) ja erityisesti sen 47 artiklan 1 kohdan,

on kuullut ulkomaisten tukien neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2022/2560 1 artiklan nojalla kyseinen asetus mahdollistaa sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien tutkimisen ja tällaisten vääristymien korjaamisen. On tarpeen vahvistaa tarkemmat säännöt ja menettelyt, jotka koskevat muun muassa asetuksen (EU) 2022/2560 21 ja 29 artiklan mukaisia ilmoituksia, asetuksen (EU) 2022/2560 13, 14 ja 15 artiklan mukaisia haastatteluja ja suullisia kommentteja, asetuksen (EU) 2022/2560 25 ja 31 artiklan mukaisia sitoumuksia sekä asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan mukaiseen tietojen paljastamiseen ja tutkimuksen kohteena olevan yrityksen puolustautumisoikeuteen liittyviä yksityiskohtia. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2022/2560 1 artiklan nojalla kyseinen asetus mahdollistaa sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien tutkimisen ja tällaisten vääristymien korjaamisen. On tarpeen vahvistaa tarkemmat säännöt ja menettelyt, jotka koskevat muun muassa asetuksen (EU) 2022/2560 21 ja 29 artiklan mukaisia ilmoituksia, asetuksen (EU) 2022/2560 13, 14 ja 15 artiklan mukaisia haastatteluja ja suullisia kommentteja, asetuksen (EU) 2022/2560 25 ja 31 artiklan mukaisia sitoumuksia sekä asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan mukaiseen tietojen paljastamiseen ja tutkimuksen kohteena olevan yrityksen puolustautumisoikeuteen liittyviä yksityiskohtia.

| (2) | Henkilöiden ja yritysten on asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan nojalla ilmoitettava tietyistä suurista keskittymistä, joihin liittyy merkittäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia, ennen keskittymän toteuttamista. Asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan mukaan hankintamenettelyjen yhteydessä on ilmoitettava tietyt kynnysarvot ylittävistä ulkomaisista taloudellisista panoksista ennen kuin hankintasopimus tehdään. Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönti johtaa muun muassa siihen, että henkilölle tai yritykselle voidaan määrätä sakkoja ja uhkasakkoja. Sen vuoksi on tarpeen määritellä täsmällisesti ne osapuolet, jotka ovat vastuussa ilmoituksen tekemisestä, sekä ilmoituksessa annettavat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Henkilöiden ja yritysten on asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan nojalla ilmoitettava tietyistä suurista keskittymistä, joihin liittyy merkittäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia, ennen keskittymän toteuttamista. Asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan mukaan hankintamenettelyjen yhteydessä on ilmoitettava tietyt kynnysarvot ylittävistä ulkomaisista taloudellisista panoksista ennen kuin hankintasopimus tehdään. Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönti johtaa muun muassa siihen, että henkilölle tai yritykselle voidaan määrätä sakkoja ja uhkasakkoja. Sen vuoksi on tarpeen määritellä täsmällisesti ne osapuolet, jotka ovat vastuussa ilmoituksen tekemisestä, sekä ilmoituksessa annettavat tiedot.

| (3) | On asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdassa ja 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yritysten tehtävä ilmoittaa komissiolle kattavasti ja täsmällisesti ne tosiseikat ja olosuhteet, joilla on merkitystä ilmoitettua keskittymää tai julkiseen hankintamenettelyyn liittyviä ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevan päätöksen kannalta. |
| --- | --- |

(3)

On asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdassa ja 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yritysten tehtävä ilmoittaa komissiolle kattavasti ja täsmällisesti ne tosiseikat ja olosuhteet, joilla on merkitystä ilmoitettua keskittymää tai julkiseen hankintamenettelyyn liittyviä ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevan päätöksen kannalta.

| (4) | Ilmoitusten ja komission arvioinnin yksinkertaistamiseksi tämän asetuksen liitteissä olisi esitettävä tätä varten vakiomuotoiset lomakkeet. Ne voidaan korvata sähköisillä lomakkeilla, jotka sisältävät samat tietovaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Ilmoitusten ja komission arvioinnin yksinkertaistamiseksi tämän asetuksen liitteissä olisi esitettävä tätä varten vakiomuotoiset lomakkeet. Ne voidaan korvata sähköisillä lomakkeilla, jotka sisältävät samat tietovaatimukset.

| (5) | Tapauksissa, joissa komissiolla on alustavan tarkastelun perusteella riittävästi viitteitä siitä, että yritykselle on myönnetty sisämarkkinoita vääristävää ulkomaista tukea, komission olisi asetuksen (EU) 2022/2560 10 artiklan 3 kohdan nojalla aloitettava perusteellinen tutkimusmenettely, jotta se voi kerätä lisätietoja ulkomaisen tuen olemassaolon ja ulkomaisen tuen todellisten tai potentiaalisten vääristävien vaikutusten arvioimiseksi. On tarpeen vahvistaa säännöt määräajoista, joiden puitteissa tutkimuksen kohteena oleva yritys ja muut henkilöt, mukaan lukien jäsenvaltiot ja ulkomaisen tuen myöntänyt kolmas maa, voivat asetuksen (EU) 2022/2560 40 artiklan 1 kohdan nojalla esittää näkemyksensä komission päätöksestä aloittaa perusteellinen tutkimus. |
| --- | --- |

(5)

Tapauksissa, joissa komissiolla on alustavan tarkastelun perusteella riittävästi viitteitä siitä, että yritykselle on myönnetty sisämarkkinoita vääristävää ulkomaista tukea, komission olisi asetuksen (EU) 2022/2560 10 artiklan 3 kohdan nojalla aloitettava perusteellinen tutkimusmenettely, jotta se voi kerätä lisätietoja ulkomaisen tuen olemassaolon ja ulkomaisen tuen todellisten tai potentiaalisten vääristävien vaikutusten arvioimiseksi. On tarpeen vahvistaa säännöt määräajoista, joiden puitteissa tutkimuksen kohteena oleva yritys ja muut henkilöt, mukaan lukien jäsenvaltiot ja ulkomaisen tuen myöntänyt kolmas maa, voivat asetuksen (EU) 2022/2560 40 artiklan 1 kohdan nojalla esittää näkemyksensä komission päätöksestä aloittaa perusteellinen tutkimus.

| (6) | Asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan nojalla komissio voi tutkimuksia suorittaessaan haastatella tutkimuksen kohteeseen liittyvien tietojen keräämiseksi ketä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä tämän suostumuksella. Jotta huomioitaisiin oikeudellinen tasavertaisuus ja läpinäkyvyys, komission olisi ennen haastatteluja ilmoitettava haastatteluun suostuville luonnollisille tai oikeushenkilöille haastattelun oikeusperusta. Haastateltaville henkilöille olisi ilmoitettava myös haastattelun tarkoitus, ja heille olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia dokumentoidusta haastattelusta. Komission olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa haastateltu voi toimittaa sille mahdolliset dokumentoitua haastattelua koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan nojalla komissio voi tutkimuksia suorittaessaan haastatella tutkimuksen kohteeseen liittyvien tietojen keräämiseksi ketä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä tämän suostumuksella. Jotta huomioitaisiin oikeudellinen tasavertaisuus ja läpinäkyvyys, komission olisi ennen haastatteluja ilmoitettava haastatteluun suostuville luonnollisille tai oikeushenkilöille haastattelun oikeusperusta. Haastateltaville henkilöille olisi ilmoitettava myös haastattelun tarkoitus, ja heille olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia dokumentoidusta haastattelusta. Komission olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa haastateltu voi toimittaa sille mahdolliset dokumentoitua haastattelua koskevat huomautuksensa.

| (7) | Asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan nojalla komissio voi tarkastuksia unionissa tai sen ulkopuolella tehdessään pyytää miltä tahansa yrityksen tai yritysten yhteenliittymän edustajalta tai henkilöstön jäseneltä selvityksiä tarkastuksen kohteeseen ja tarkoitukseen liittyvistä tosiseikoista tai asiakirjoista sekä dokumentoida vastaukset. Dokumentoidut suulliset kommentit olisi asetettava yrityksen tai yritysten yhteenliittymän valtuutetun edustajan saataville. Jos selvityksiä on antanut muu kuin valtuutettu henkilöstön jäsen, yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia dokumentoiduista selvityksistä. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan nojalla komissio voi tarkastuksia unionissa tai sen ulkopuolella tehdessään pyytää miltä tahansa yrityksen tai yritysten yhteenliittymän edustajalta tai henkilöstön jäseneltä selvityksiä tarkastuksen kohteeseen ja tarkoitukseen liittyvistä tosiseikoista tai asiakirjoista sekä dokumentoida vastaukset. Dokumentoidut suulliset kommentit olisi asetettava yrityksen tai yritysten yhteenliittymän valtuutetun edustajan saataville. Jos selvityksiä on antanut muu kuin valtuutettu henkilöstön jäsen, yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia dokumentoiduista selvityksistä.

| (8) | Asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 5 kohdan nojalla jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kaikki tiedot, joita mainitun asetuksen nojalla tehtävät tutkimukset edellyttävät. Jotta kaikki tällaiset tiedot olisivat komission käytettävissä julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä, tämän velvoitteen olisi koskettava myös hankintaviranomaisia tai -yksiköitä, jotka vastaavat asianomaisesta julkisesta hankintamenettelystä. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 5 kohdan nojalla jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kaikki tiedot, joita mainitun asetuksen nojalla tehtävät tutkimukset edellyttävät. Jotta kaikki tällaiset tiedot olisivat komission käytettävissä julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä, tämän velvoitteen olisi koskettava myös hankintaviranomaisia tai -yksiköitä, jotka vastaavat asianomaisesta julkisesta hankintamenettelystä.

| (9) | Jotta komissio voisi suorittaa asianmukaisen arvioinnin tehdäkseen päätöksen, johon sisältyy tutkimuksen kohteena olevan yrityksen esittämiä sitoumuksia sisämarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi, olisi vahvistettava asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu menettely sitoumusten ehdottamiseksi sekä asetuksen (EU) 2022/2560 25 ja 31 artiklassa tarkoitetut määräajat sitoumusten ehdottamiselle. |
| --- | --- |

(9)

Jotta komissio voisi suorittaa asianmukaisen arvioinnin tehdäkseen päätöksen, johon sisältyy tutkimuksen kohteena olevan yrityksen esittämiä sitoumuksia sisämarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi, olisi vahvistettava asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu menettely sitoumusten ehdottamiseksi sekä asetuksen (EU) 2022/2560 25 ja 31 artiklassa tarkoitetut määräajat sitoumusten ehdottamiselle.

| (10) | Läpinäkyvyyden varmistamiseksi komissio voi tarvittaessa asettaa asetuksen (EU) 2022/2560 7 artiklan 5 kohdan ja 8 artiklan nojalla raportointi- ja avoimuusvelvoitteita säädöksissä, joilla päätetään asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklassa tarkoitettu perusteellinen tutkimus. Näiden velvoitteiden avulla komission olisi voitava havaita mahdolliset vääristymät sisämarkkinoilla tai seurata asetuksen (EU) 2022/2560 nojalla antamiensa säädösten noudattamista. Sen vuoksi on tarpeen selventää näiden velvoitteiden muotoa, sisältöä ja menettelyä koskevia yksityiskohtia. |
| --- | --- |

(10)

Läpinäkyvyyden varmistamiseksi komissio voi tarvittaessa asettaa asetuksen (EU) 2022/2560 7 artiklan 5 kohdan ja 8 artiklan nojalla raportointi- ja avoimuusvelvoitteita säädöksissä, joilla päätetään asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklassa tarkoitettu perusteellinen tutkimus. Näiden velvoitteiden avulla komission olisi voitava havaita mahdolliset vääristymät sisämarkkinoilla tai seurata asetuksen (EU) 2022/2560 nojalla antamiensa säädösten noudattamista. Sen vuoksi on tarpeen selventää näiden velvoitteiden muotoa, sisältöä ja menettelyä koskevia yksityiskohtia.

| (11) | Ennen kuin komissio hyväksyy asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan, 12 artiklan, 17 artiklan, 18 artiklan, 25 artiklan 3 kohdan, 26 artiklan, 31 artiklan tai 33 artiklan nojalla päätöksen, tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle olisi puolustautumisoikeuden periaatteen mukaisesti asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 1 kohdan nojalla annettava tilaisuus esittää huomautuksensa kaikista syistä, joiden perusteella komissio aikoo hyväksyä päätöksensä. Asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi on tarpeen vahvistaa säännöt siitä, missä määrin tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle olisi myönnettävä oikeus tutustua komission asiakirja-aineistoon. Vaikka tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä olisi aina oltava oikeus saada komissiolta ei-luottamukselliset toisinnot kaikista asiakirjoista, jotka päätökseen johtaneissa syissä mainitaan, oikeus tutustua kaikkiin komission asiakirja-aineistossa oleviin asiakirjoihin ilman, että niistä olisi tehty poistoja, olisi annettava tutkimuksen kohteena olevan yrityksen puolesta toimivalle rajoitetulle määrälle nimettyjä ulkopuolisia oikeudellisia tai taloudellisia neuvonantajia tai ulkopuolisia teknisiä asiantuntijoita komission päätöksessä vahvistettavin ehdoin. Tätä oikeutta olisi rajoitettava tietyissä tilanteissa, kuten silloin, kun tutustumisoikeuden myöntäminen tiettyihin asiakirjoihin vahingoittaisi niiden toimittajaa tai jos muut edut ovat etusijalla. |
| --- | --- |

(11)

Ennen kuin komissio hyväksyy asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan, 12 artiklan, 17 artiklan, 18 artiklan, 25 artiklan 3 kohdan, 26 artiklan, 31 artiklan tai 33 artiklan nojalla päätöksen, tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle olisi puolustautumisoikeuden periaatteen mukaisesti asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 1 kohdan nojalla annettava tilaisuus esittää huomautuksensa kaikista syistä, joiden perusteella komissio aikoo hyväksyä päätöksensä. Asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi on tarpeen vahvistaa säännöt siitä, missä määrin tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle olisi myönnettävä oikeus tutustua komission asiakirja-aineistoon. Vaikka tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä olisi aina oltava oikeus saada komissiolta ei-luottamukselliset toisinnot kaikista asiakirjoista, jotka päätökseen johtaneissa syissä mainitaan, oikeus tutustua kaikkiin komission asiakirja-aineistossa oleviin asiakirjoihin ilman, että niistä olisi tehty poistoja, olisi annettava tutkimuksen kohteena olevan yrityksen puolesta toimivalle rajoitetulle määrälle nimettyjä ulkopuolisia oikeudellisia tai taloudellisia neuvonantajia tai ulkopuolisia teknisiä asiantuntijoita komission päätöksessä vahvistettavin ehdoin. Tätä oikeutta olisi rajoitettava tietyissä tilanteissa, kuten silloin, kun tutustumisoikeuden myöntäminen tiettyihin asiakirjoihin vahingoittaisi niiden toimittajaa tai jos muut edut ovat etusijalla.

| (12) | Myöntäessään asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 4 kohdan nojalla oikeuksia tutustua asiakirja-aineistoon, komission olisi varmistettava liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suoja. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti komissio voi pyytää henkilöitä ja yrityksiä, jotka toimittavat tai ovat toimittaneet tietoja, kuten asiakirjoja, osoittamaan liikesalaisuudet tai luottamukselliset osat toimittamissaan tiedoissa tai tiivistelmän tai päätöksen tiedoissa ja joiden mukaisesti komissio voi päättää tiettyjen tietojen käsittelystä, jos niiden luottamuksellisuudesta on erimielisyyttä. |
| --- | --- |

(12)

Myöntäessään asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 4 kohdan nojalla oikeuksia tutustua asiakirja-aineistoon, komission olisi varmistettava liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suoja. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti komissio voi pyytää henkilöitä ja yrityksiä, jotka toimittavat tai ovat toimittaneet tietoja, kuten asiakirjoja, osoittamaan liikesalaisuudet tai luottamukselliset osat toimittamissaan tiedoissa tai tiivistelmän tai päätöksen tiedoissa ja joiden mukaisesti komissio voi päättää tiettyjen tietojen käsittelystä, jos niiden luottamuksellisuudesta on erimielisyyttä.

| (13) | Koska asetuksessa (EU) 2022/2560 säädetyt määräajat alkavat kulua ilmoituksista, olisi vahvistettava myös määräaikoja ja ilmoitusten virallista antamisajankohtaa koskevat ehdot. Erityisesti olisi säädettävä määräaikojen alkamisesta ja päättymisestä sekä olosuhteista, joissa niiden kuluminen keskeytyy. |
| --- | --- |

(13)

Koska asetuksessa (EU) 2022/2560 säädetyt määräajat alkavat kulua ilmoituksista, olisi vahvistettava myös määräaikoja ja ilmoitusten virallista antamisajankohtaa koskevat ehdot. Erityisesti olisi säädettävä määräaikojen alkamisesta ja päättymisestä sekä olosuhteista, joissa niiden kuluminen keskeytyy.

| (14) | Periaatteena olisi oltava, että asiakirjat toimitetaan komissiolle ja komissio toimittaa asiakirjat digitaalisesti, kun otetaan huomioon tieto- ja viestintäteknologian kehitysaste ja asiakirjojen digitaalisen toimittamisen ympäristöhyödyt. Tämän olisi koskettava erityisesti asetuksen (EU) 2022/2560 47 artiklan 1 kohdan a, b ja h alakohdan nojalla ilmoituksia, tietopyyntöihin annettuja vastauksia, huomautuksia syihin, joiden perusteella komissio aikoo hyväksyä tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle osoitetun päätöksen, sekä ilmoituksen tekijöiden esittämiä sitoumuksia. |
| --- | --- |

(14)

Periaatteena olisi oltava, että asiakirjat toimitetaan komissiolle ja komissio toimittaa asiakirjat digitaalisesti, kun otetaan huomioon tieto- ja viestintäteknologian kehitysaste ja asiakirjojen digitaalisen toimittamisen ympäristöhyödyt. Tämän olisi koskettava erityisesti asetuksen (EU) 2022/2560 47 artiklan 1 kohdan a, b ja h alakohdan nojalla ilmoituksia, tietopyyntöihin annettuja vastauksia, huomautuksia syihin, joiden perusteella komissio aikoo hyväksyä tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle osoitetun päätöksen, sekä ilmoituksen tekijöiden esittämiä sitoumuksia.

| (15) | Tämän asetuksen olisi läpinäkyvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi tultava voimaan ennen asetuksen (EU) 2022/2560 soveltamisen alkamista, |
| --- | --- |

(15)

Tämän asetuksen olisi läpinäkyvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi tultava voimaan ennen asetuksen (EU) 2022/2560 soveltamisen alkamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan asetuksen (EU) 2022/2560 47 artiklan 1 kohdan nojalla yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat

| 1) | keskittymäilmoitusten muotoa ja sisältöä sekä niihin liittyvän menettelyn yksityiskohtia, |
| --- | --- |

1)

keskittymäilmoitusten muotoa ja sisältöä sekä niihin liittyvän menettelyn yksityiskohtia,

| 2) | ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten ja sellaisten vakuutusten, joilla ilmaistaan, että ulkomaista taloudellista panosta ei ole saatu, muotoa ja sisältöä ja niihin liittyvän menettelyn yksityiskohtia julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä, |
| --- | --- |

2)

ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten ja sellaisten vakuutusten, joilla ilmaistaan, että ulkomaista taloudellista panosta ei ole saatu, muotoa ja sisältöä ja niihin liittyvän menettelyn yksityiskohtia julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä,

| 3) | asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan mukaisten suullisten kommenttien menettelyä koskevia yksityiskohtia, |
| --- | --- |

3)

asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan mukaisten suullisten kommenttien menettelyä koskevia yksityiskohtia,

| 4) | asetuksen (EU) 2022/2560 42 ja 43 artiklan mukaista tietojen paljastamista, asiakirja-aineistoon tutustumista ja tietojen luottamuksellisuutta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, |
| --- | --- |

4)

asetuksen (EU) 2022/2560 42 ja 43 artiklan mukaista tietojen paljastamista, asiakirja-aineistoon tutustumista ja tietojen luottamuksellisuutta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä,

| 5) | läpinäkyvyysvaatimusten muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia, |
| --- | --- |

5)

läpinäkyvyysvaatimusten muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia,

| 6) | määräaikojen yksityiskohtaisia laskentasääntöjä; |
| --- | --- |

6)

määräaikojen yksityiskohtaisia laskentasääntöjä;

| 7) | asetuksen (EU) 2022/2560 25 ja 31 artiklan nojalla annettavien sitoumusten ehdottamismenettelyn yksityiskohtia ja määräaikoja. |
| --- | --- |

7)

asetuksen (EU) 2022/2560 25 ja 31 artiklan nojalla annettavien sitoumusten ehdottamismenettelyn yksityiskohtia ja määräaikoja.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’ilmoituksen tekijöillä’ keskittymiä koskevien ilmoitusten osalta henkilöitä tai yrityksiä, joiden on tehtävä ilmoitus asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdan nojalla, |
| --- | --- |

1)

’ilmoituksen tekijöillä’ keskittymiä koskevien ilmoitusten osalta henkilöitä tai yrityksiä, joiden on tehtävä ilmoitus asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdan nojalla,

| 2) | ’muilla osallisilla henkilöillä’ keskittymiä koskevien ilmoitusten osalta ehdotettuun keskittymään osallisia henkilöitä, jotka eivät ole ilmoituksen tekijöitä, kuten myyjää ja keskittymän kohteena olevaa yritystä tai yrityksen osaa, |
| --- | --- |

2)

’muilla osallisilla henkilöillä’ keskittymiä koskevien ilmoitusten osalta ehdotettuun keskittymään osallisia henkilöitä, jotka eivät ole ilmoituksen tekijöitä, kuten myyjää ja keskittymän kohteena olevaa yritystä tai yrityksen osaa,

| 3) | ’ilmoituksen tekijöillä’ ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten ja vakuutusten osalta julkisissa hankintamenettelyissä kaikkia talouden toimijoita, talouden toimijoiden ryhmittymiä, pääasiallisia alihankkijoita ja pääasiallisia toimittajia, joita ilmoitusvelvollisuus koskee asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 5 kohdan nojalla, |
| --- | --- |

3)

’ilmoituksen tekijöillä’ ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten ja vakuutusten osalta julkisissa hankintamenettelyissä kaikkia talouden toimijoita, talouden toimijoiden ryhmittymiä, pääasiallisia alihankkijoita ja pääasiallisia toimittajia, joita ilmoitusvelvollisuus koskee asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 5 kohdan nojalla,

| 4) | ’työpäivillä’ kaikkia päiviä lukuun ottamatta lauantaita ja sunnuntaita sekä komission vapaapäiviä siten kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

4)

’työpäivillä’ kaikkia päiviä lukuun ottamatta lauantaita ja sunnuntaita sekä komission vapaapäiviä siten kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

II LUKU

ILMOITUKSET

3 artikla

Ilmoitusten ja vakuutusten antamiseen oikeutetut henkilöt

1.   Asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan mukaisen keskittymää koskevan ilmoituksen antaa 2 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettu ilmoituksen tekijä. Kukin ilmoituksen tekijä on vastuussa antamiensa tietojen virheettömyydestä.

2.   Julkisissa hankintamenettelyissä ilmoitukset ja vakuutukset antaa hankintaviranomaiselle tai -yksikölle talouden toimija tai talouden toimijoiden, pääasiallisten alihankkijoiden ja pääasiallisten toimittajien ryhmittymän tapauksessa sen puolesta ja kaikkien muiden mahdollisten 2 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettujen ilmoituksen tekijöiden puolesta asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu pääsopimuskumppani tai pääasiallisen käyttöoikeuden saaja. Kukin ilmoituksen tekijä on vastuussa ainoastaan sille itselleen myönnettyihin ulkomaisiin taloudellisiin panoksiin liittyvien tietojen virheettömyydestä.

3.   Jos ilmoituksen tai vakuutuksen allekirjoittavat henkilöiden tai yritysten valtuutetut edustajat, edustajien on esitettävä kirjallinen todistus valtuutuksestaan.

4 artikla

Ennakkoilmoitus keskittymistä

1.   Asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan nojalla tehtävä keskittymää koskeva ilmoitus on toimitettava liitteen I mukaisella keskittymien ilmoituslomakkeella. Asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdan nojalla tehtävät yhteisilmoitukset on toimitettava yhdellä lomakkeella.

2.   Keskittymän ilmoituslomake ja siihen liittyvät asiakirjat on toimitettava komissiolle 25 artiklan mukaisesti.

3.   Ilmoitukset on toimitettava jollakin unionin virallisista kielistä. Elleivät komissio ja ilmoituksen tekijät toisin sovi, ilmoituksessa käytetty kieli on myös samaa keskittymää koskevassa menettelyssä ja asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisissa mahdollisissa myöhemmissä hallinnollisissa menettelyissä komission kanssa käytettävä kieli. Liiteasiakirjat on toimittava niiden alkuperäiskielellä. Jos asiakirjan alkuperäiskieli ei ole jokin unionin virallisista kielistä, asiakirjaan on liitettävä menettelykielelle tehty käännös.

4.   Komissio voi ilmoituksen tekijän kirjallisesta pyynnöstä vapauttaa sen velvoitteesta toimittaa jotkin liitteen I mukaisessa ilmoituslomakkeessa pyydetyt tiedot, asiakirjat mukaan lukien, tai muusta näihin tietoihin liittyvästä ilmoituslomakkeessa esitetystä vaatimuksesta.

5.   Komissio toimittaa viipymättä ilmoituksen tekijöille saantitodistuksen ilmoituksesta ja komission 6 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla lähettämään kirjeeseen annetusta vastauksesta.

5 artikla

Ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevat ilmoitukset ja vakuutukset julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä

1.   Ilmoitukset ulkomaisista taloudellisista panoksista julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä on toimitettava kaikkien yksittäiseen tarjoukseen tai osallistumishakemukseen liittyvien ilmoituksen tekijöiden osalta samalla, liitteen II mukaisella lomakkeella kyseisestä julkisesta hankintamenettelystä vastaavalle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohtaa noudattaen.

2.   Jos asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 28 artiklan 2 kohdassa säädettyjen kynnysarvojen mukaisissa julkisissa hankintamenettelyissä ilmoituksen tekijät eivät kolmen viime vuoden aikana ole saaneet miltään kolmannelta maalta ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia, niiden on toimitettava ilmoituksen sijasta vakuutus. Vakuutus on toimitettava liitteessä II olevassa johdannossa olevassa 7 otsakkeessa ja liitteessä II olevassa 7 kohdassa määrätyllä tavalla yhdellä lomakkeella kyseisestä julkisesta hankintamenettelystä vastaavalle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle. Asetuksen (EU) 2022/2560 4 artiklan 3 kohtaa ja 29 artiklan 1 kohtaa noudattaen vakuutuksessa ei tarvitse mainita ulkomaisia taloudellisia panoksia, joiden kokonaismäärä kolmatta maata kohden vakuutusta edeltävien kolmen vuoden aikana on pienempi kuin asetuksen (EU) N:o 1407/2013 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määritelty vähämerkityksisen tuen määrä.

3.   Hankintaviranomaisen tai -yksikön on siirrettävä ilmoitus, mukaan lukien kaikki liiteasiakirjat, tai vakuutus komissiolle 26 artiklan mukaisesti.

4.   Ilmoitukset ja vakuutukset on toimitettava hankintaviranomaiselle tai -yksikölle jollakin unionin virallisista kielistä. Elleivät komissio ja ilmoituksen tekijät toisin sovi, ilmoituksessa tai vakuutuksessa käytettyä kieltä käytetään myös samaa julkista hankintamenettelyä koskevassa menettelyssä ja asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisissa mahdollisissa myöhemmissä hallinnollisissa menettelyissä komission kanssa. Liiteasiakirjat on toimittava niiden alkuperäiskielellä. Jos asiakirjan alkuperäiskieli ei ole jokin unionin virallisista kielistä, asiakirjaan on liitettävä menettelykielelle tehty käännös.

5.   Komissio voi ilmoituksen tekijöiden kirjallisesta pyynnöstä ja ilmoittaen asiasta julkisesta hankintamenettelystä vastaavalle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle vapauttaa ilmoituksen tekijän velvoitteesta toimittaa jotkin liitteen II mukaisessa ilmoituslomakkeessa pyydetyt tiedot, asiakirjat mukaan lukien, tai muusta näihin tietoihin liittyvästä ilmoituslomakkeessa esitetystä vaatimuksesta.

6.   Komissio lähettää julkisesta hankintamenettelystä vastaavalle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle sekä kopiona ilmoituksen tekijöille tai niiden valtuutetuille ulkopuolisille edustajille viipymättä kirjallisen saantitodistuksen ilmoituksen tai vakuutuksen ja komission 7 artiklan 1 ja 3 kohdan nojalla lähettämään kirjeeseen saadun vastauksen vastaanottamisesta.

6 artikla

Keskittymää koskevan ilmoituksen virallinen antopäivä

1.   Asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 1 kohdan nojalla ilmoituksen virallinen antopäivä on päivä, jona komissio on vastaanottanut täydellisen ilmoituksen.

2.   Jos komissio toteaa, että ilmoitukseen sisältyvät tiedot, asiakirjat mukaan lukien, ovat puutteellisia, komissio ilmoittaa asiasta viipymättä kirjallisesti ilmoituksen tekijöille tai niiden valtuutetuille ulkopuolisille edustajille. Tässä tapauksessa ilmoitus katsotaan annetuksi päivänä, jona komissio on vastaanottanut täydelliset tiedot.

3.   Ilmoituksen tekijöiden on ilmoituksen antamisen jälkeen toimitettava komissiolle viipymättä kaikki merkitykselliset tiedot, mukaan lukien tosiseikkojen olennaiset muutokset, jotka ilmoituksen tekijöiden olisi pitänyt ilmoittaa, jos ne olisivat olleet tai niiden olisi pitänyt olla tietoisia kyseisistä tiedoista ilmoitusajankohtana. Siinä tapauksessa, että näillä tiedoilla voisi olla merkittävä vaikutus komission arvioon ilmoitetusta keskittymästä, komissio voi katsoa ilmoituksen viralliseksi antopäiväksi vasta sen päivän, jona se on vastaanottanut kyseiset tiedot. Komissio ilmoittaa tästä viipymättä kirjallisesti ilmoituksen tekijöille tai näiden edustajille.

4.   Tätä artiklaa sovellettaessa virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen antamisen katsotaan tekevän ilmoituksen puutteelliseksi.

7 artikla

Ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten ja vakuutusten virallinen antopäivä julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (2) 27 artiklassa tarkoitetuissa avoimissa julkisissa hankintamenettelyissä ilmoitusten ja vakuutusten virallinen antopäivä on päivä, jona komissio on vastaanottanut ne. Monivaiheisissa julkisissa hankintamenettelyissä osallistumishakemuksen jättämisvaiheessa toimitetun ilmoituksen tai vakuutuksen sekä lopullisen tarjouksen jättämisvaiheessa asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen nojalla toimitetun päivitetyn ilmoituksen tai päivitetyn vakuutuksen virallinen antopäivä on päivä, jona komissio on vastaanottanut sen. Jos komissio kuitenkin toteaa, että vastaanotettuun ilmoitukseen tai vakuutukseen sisältyvät tiedot, asiakirjat mukaan lukien, ovat puutteellisia, komissio ilmoittaa asiasta viipymättä kirjallisesti ilmoituksen tekijöille tai niiden valtuutetuille ulkopuolisille edustajille. Tässä tapauksessa ilmoituksen tai vakuutuksen viralliseksi antopäiväksi katsotaan päivä, jona komissio on asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 4 kohtaa noudattaen vastaanottanut täydelliset tiedot.

2.   Jos asianomainen hankintaviranomainen tai -yksikkö käyttää direktiivin 2014/24/EU 56 artiklan 3 kohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (3) 76 artiklan 4 kohdan mukaisia oikeuksiaan pyytää asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen ja 29 artiklan 3 kohdan nojalla selvennystä ilmoitukseen, vakuutukseen, päivitettyyn ilmoitukseen tai päivitettyyn vakuutukseen ja päättää hylätä tarjouksen tai osallistumishakemuksen selvennysten puuttumisen vuoksi, ilmoitusta tai vakuutusta ei katsota komissiolle tehdyksi eikä siirretyksi.

3.   Ilmoituksen tekijöiden on ilmoituksen, vakuutuksen, päivitetyn ilmoituksen tai päivitetyn vakuutuksen antamisen jälkeen toimitettava komissiolle viipymättä kaikki merkitykselliset uudet tiedot, mukaan lukien tosiseikkojen muutokset, jotka ilmoituksen tekijöiden olisi pitänyt ilmoittaa, jos ne olisivat olleet tai niiden olisi pitänyt olla tietoisia kyseisistä tiedoista täydellisen ilmoituksen tai vakuutuksen tai päivitetyn ilmoituksen tai vakuutuksen antamisajankohtana. Siinä tapauksessa, että näillä tiedoilla voisi olla merkittävä vaikutus komission arvioon ilmoitetusta keskittymästä, komissio voi katsoa ilmoituksen, vakuutuksen, päivitetyn ilmoituksen tai päivitetyn vakuutuksen viralliseksi antopäiväksi vasta sen päivän, jona se on vastaanottanut kyseiset tiedot. Komissio ilmoittaa virallisen antopäivän julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä ilmoitusten tekijöille tai näiden ulkopuolisille edustajille sekä asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle kirjallisesti ja viipymättä.

4.   Tätä artiklaa sovellettaessa ja rajoittamatta asetuksen (EU) 2022/2560 17, 29 ja 33 artiklan soveltamista, virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen antamisen katsotaan tekevän ilmoituksen puutteelliseksi.

III LUKU

KOMISSION SUORITTAMA TUTKIMUS

8 artikla

Huomautusten esittämisen määräaika perusteellisen tutkimuksen aloittamisen jälkeen

1.   Kun komissio aloittaa asetuksen (EU) 2022/2560 10 artiklan 3 kohdan nojalla perusteellisen tutkimuksen, komissio asettaa määräajan, jonka kuluessa tutkimuksen kohteena oleva yritys, muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, jäsenvaltiot ja ulkomaisen tuen myöntänyt kolmas maa voivat esittää kirjalliset huomautuksensa ja joka on yleensä enintään yksi kuukausi päätöksen ilmoittamisesta tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle tai kaikissa muissa tapauksissa päätöksen tiivistelmän julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Huomautukset on toimitettava 25 ja 26 artiklan mukaisesti.

2.   Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi pidentää 1 kohdassa säädettyä enimmäismääräaikaa.

3.   Jos huomautukset sisältävät luottamuksellisia tietoja, niiden esittäjän on toimitettava huomautuksista ei-luottamuksellinen toisinto samaan aikaan luottamuksellisen toisinnon kanssa.

9 artikla

Haastattelut

1.   Kun komissio haastattelee henkilöä asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan nojalla, komissio ilmoittaa haastattelun alussa haastattelun oikeusperustan ja tarkoituksen ja ilmoittaa haastatellulle henkilölle dokumentoivansa haastattelun.

2.   Asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan nojalla suorittu haastattelu voidaan dokumentoida mihin tahansa muotoon.

3.   Kopio haastattelun dokumentaatiosta on asetettava haastatellun saataville, jotta tämä voi esittää siitä huomautuksia komission asettamassa määräajassa.

10 artikla

Tarkastusten aikana saadut suulliset kommentit

1.   Jos komission virkamiehet tai muut sen valtuuttamat mukana olevat henkilöt pyytävät valtuutetuilta ulkopuolisilta edustajilta tai yrityksen tai yritysten yhteenliittymän henkilöstön jäseniltä selvityksiä asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan tai 15 artiklan nojalla, saadut selvitykset voidaan dokumentoida missä tahansa muodossa.

2.   Kopio 1 kohdan nojalla tehdystä dokumentaatiosta asetetaan asianomaisen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän saataville tarkastuksen jälkeen.

3.   Jos komissiolle on antanut selvityksiä sellainen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän henkilöstön jäsen, jota yritys tai yritysten yhteenliittymä ei ole tai ei ollut valtuuttanut antamaan selvityksiä yrityksen tai yritysten yhteenliittymän puolesta, komissio asettaa määräajan, jonka kuluessa yritys tai yritysten yhteenliittymä voi ilmoittaa komissiolle mahdolliset muutokset henkilöstönsä jäsenen esittämiin selvityksiin. Muutokset lisätään 1 kohdan nojalla dokumentoituihin selvityksiin.

11 artikla

Julkisista hankintamenettelyistä vastaavilta hankintaviranomaisilta ja -yksiköiltä saatavat tiedot

1.   Asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 5 kohdan mukainen jäsenvaltioiden velvoite toimittaa komissiolle sen pyynnöstä kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisten tutkimusten suorittamiseksi, koskee myös kyseisistä julkisista hankintamenettelyistä vastaavia hankintaviranomaisia ja -yksiköitä, joilla on tutkimuksen kannalta merkityksellisiä tietoja.

2.   Asianomaisen hankintaviranomaisen tai -yksikön on siirrettävä komissiolle ilmoituksen mukana kopiot hankinta-asiakirjojen valmistelussa käytetyistä asiakirjoista, myös mahdollisista taustaselvityksistä ja hankinnan sisäisestä talousarviosta, sekä kopiot kaikista muista asiakirjoista, joita asianomainen hankintaviranomainen tai -yksikkö saattaa pitää tutkimuksen kannalta olennaisina. Jos ilmoituksen tekijät toimittavat liitteessä II olevan 4 kohdan mukaisia tietoja, asianomaisen hankintaviranomaisen tai -yksikön on toimitettava edelleen myös kopiot kaikista kyseiseen julkiseen hankintamenettelyyn liittyvistä tarjouksista. Jos kyseisiä tarjouksia ei vielä ole toimitettu tai ne eivät ole saatavilla ilmoituksen tekohetkellä, kyseiset kopiot on toimitettava komissiolle heti, kun ne ovat saatavilla. Jos asianomainen hankintaviranomainen tai -yksikkö ei toimita tai ei kykene toimittamaan komissiolle kopioita kaikista tutkimuksen kannalta merkityksellisistä asiakirjoista, komissio pyytää siltä kopiot yksittäisistä komission tutkimuksen kannalta merkityksellistä asiakirjoista.

12 artikla

Kohtuuttoman edullista tarjousta koskevien tietojen toimittaminen

1.   Siltä osin kuin ilmoituksen tekijät eivät ole toimittaneet liitteessä II esitetyssä lomakkeessa lueteltuja tarjouksen kohtuuttoman edullisuuden arviointiin liittyviä perusteluja ja niitä tukevia liiteasiakirjoja jo asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan nojalla toimittamassaan ilmoituksessa, ne on toimitettava komissiolle 8 artiklassa säädettyjä määräaikoja ja esitystapoja noudattaen, ja ne voidaan toimittaa alustavan tarkastelun aikana.

2.   Jos ilmoituksen tekijät päättävät käyttää mahdollisuutta toimittaa perusteluja, niiden on toimitettava kaikki liitteessä II esitetyssä lomakkeessa luetellut liiteasiakirjat väitteidensä tueksi.

3.   Toimittaessaan liiteasiakirjoja tutkimuksen kohteena olevan yrityksen on yksilöitävä kaikki luottamuksellisina pitämänsä tiedot, perusteltava asianmukaisesti tällainen luottamuksellisuusväittämä ja toimitettava erillinen ei-luottamuksellinen toisinto.

IV LUKU

SITOUMUKSET, LÄPINÄKYVYYS JA RAPORTOINTI

13 artikla

Ilmoitettuihin keskittymiin liittyvien sitoumusten esittämisen määräajat

1.   Komissiolle asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan nojalla ilmoitettujen keskittymien osalta asetuksen (EU) 2022/2560 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tehtävää päätöstä varten tarjotut sitoumukset on toimitettava komissiolle viimeistään 65 työpäivän kuluttua päivästä, jona perusteellinen tutkimus pantiin vireille asetuksen (EU) 2022/2560 25 artiklan 2 kohdan nojalla.

2.   Jos asetuksen (EU) 2022/2560 25 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen tekemisen määräaikaa pidennetään asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 4 kohdan nojalla, sitoumusten esittämiselle asetettua 65 työpäivän määräaikaa pidennetään yhtä monella työpäivällä.

3.   Komissio voi poikkeuksellisissa olosuhteissa ottaa huomioon myös sitoumuksia, joita on esitetty tässä artiklassa säädetyn määräajan umpeuduttua. Tehdessään päätöstä tällaisissa olosuhteissa esitettyjen sitoumusten huomioon ottamisesta komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, että on tarpeen noudattaa asetuksen (EU) 2022/2560 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua komiteamenettelyä.

14 artikla

Määräajat sitoumusten esittämiselle julkisiin hankintamenettelyihin liittyvissä tutkimuksissa

1.   Kun on kyse ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka on ilmoitettu komissiolle julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohdan nojalla, asianomaisten talouden toimijoiden asetuksen (EU) 2022/2560 31 artiklan 1 kohdan nojalla tarjoamat sitoumukset on toimitettava komissiolle enintään 50 työpäivän kuluessa päivästä, jona perusteellinen tutkimus aloitettiin. Komission vastaanottamia sitoumuksia voidaan niiden sisällöstä riippuen ja hankintaviranomaisen tai -yksikön kuulemisen jälkeen pitää asianmukaisesti perusteltuna poikkeustapauksena, jossa määräaikaa asetuksen (EU) 2022/2560 30 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun, perusteellisen tutkimuksen päätökseen saattamista koskevan päätöksen tekemiselle voidaan pidentää.

2.   Komissio voi poikkeuksellisissa olosuhteissa ottaa huomioon 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymisen jälkeen esitettyjä sitoumuksia. Tehdessään päätöstä tällaisissa olosuhteissa esitettyjen sitoumusten huomioon ottamisesta komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, että on tarpeen noudattaa asetuksen (EU) 2022/2560 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua komiteamenettelyä.

15 artikla

Sitoumusten esittämismenettely

1.   Tutkimuksen kohteena olevan yrityksen tarjoamat sitoumukset on toimitettava komissiolle 25 artiklan mukaisesti asetuksen (EU) 2022/2560 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tehtävää päätöstä varten tai 26 artiklan mukaisesti asetuksen (EU) 2022/2560 31 artiklan 1 kohdan nojalla tehtävää päätöstä varten.

2.   Sitoumuksia esittäessään tutkimuksen kohteena olevan yrityksen on samalla yksilöitävä kaikki tiedot, joita se pitää luottamuksellisina, perusteltava asianmukaisesti tällaiset luottamuksellisuusväitteet ja toimitettava sitoumuksista erillinen ei-luottamuksellinen toisinto.

3.   Asetuksen (EU) 2022/2560 3 ja 4 luvun mukaisissa menettelyissä sitoumusten on oltava ilmoituksen tekijöiden sekä kaikkien muiden osallisten henkilöiden, joille sitoumuksista aiheutuu velvoitteita, allekirjoittamia.

16 artikla

Avoimuus ja raportointi

Tarvittaessa komissio voi asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan mukaisen perusteellisen tutkimuksen seurauksena tehdyllä päätöksellä asettaa yritykselle asetuksen (EU) 2022/2560 7 artiklan 5 kohdan ja 8 artiklan nojalla avoimuus- ja raportointivelvoitteita. Tällaiset velvoitteet voivat koskea tietojen antamista mistä tahansa seuraavista tilanteista:

| a) | saadut ulkomaiset taloudelliset panokset tiettynä ajanjaksona, joka alkaa kyseisen velvoitteen asettamispäätöksen hyväksymispäivää seuraavasta päivästä, |
| --- | --- |

a)

saadut ulkomaiset taloudelliset panokset tiettynä ajanjaksona, joka alkaa kyseisen velvoitteen asettamispäätöksen hyväksymispäivää seuraavasta päivästä,

| b) | osallistuminen keskittymiin tai julkisiin hankintamenettelyihin (kun tutkimuksen kohteena oleva yritys jättää tarjouksen avoimessa menettelyssä tai esittää osallistumishakemuksen monivaiheisessa julkisessa hankintamenettelyssä) tiettynä ajanjaksona, joka alkaa kyseisen velvoitteen asettamispäätöksen hyväksymispäivää seuraavasta päivästä; |
| --- | --- |

b)

osallistuminen keskittymiin tai julkisiin hankintamenettelyihin (kun tutkimuksen kohteena oleva yritys jättää tarjouksen avoimessa menettelyssä tai esittää osallistumishakemuksen monivaiheisessa julkisessa hankintamenettelyssä) tiettynä ajanjaksona, joka alkaa kyseisen velvoitteen asettamispäätöksen hyväksymispäivää seuraavasta päivästä;

| c) | asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan 3 kohdan, 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 31 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksytyn sitoumuksia sisältävän päätöksen, asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn korjaustoimenpiteitä sisältävän päätöksen, asetuksen (EU) 2022/2560 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla hyväksytyn, yrityskeskittymän kieltävän päätöksen tai asetuksen (EU) 2022/2560 31 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn, sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan 3 kohdan, 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 31 artiklan 1 kohdan nojalla hyväksytyn sitoumuksia sisältävän päätöksen, asetuksen (EU) 2022/2560 11 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn korjaustoimenpiteitä sisältävän päätöksen, asetuksen (EU) 2022/2560 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla hyväksytyn, yrityskeskittymän kieltävän päätöksen tai asetuksen (EU) 2022/2560 31 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn, sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen täytäntöönpano.

V LUKU

HUOMAUTUSTEN ESITTÄMINEN

17 artikla

Huomautusten esittäminen

1.   Kun komissio ilmoittaa tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle syyt, joiden perusteella se aikoo tehdä päätöksensä, se asettaa vähintään kymmenen työpäivän määräajan, jonka kuluessa kyseinen yritys voi asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 1 kohdan nojalla esittää huomautuksensa kirjallisesti. Komissio ei ole velvollinen ottamaan huomioon määräajan jälkeen saatuja kirjallisia huomautuksia.

2.   Tutkimuksen kohteena olevan yrityksen on toimitettava kirjallisesti kaikki huomautuksensa sekä niitä tukevat asiakirjat komissiolle 25 ja 26 artiklan mukaisesti.

3.   Jos komissio tekee asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 2 kohdan nojalla väliaikaisen päätöksen välitoimenpiteistä, se asettaa määräajan, jonka kuluessa tutkimuksen kohteena oleva yritys voi esittää huomautuksensa kyseisestä päätöksestä kirjallisesti. Kun tutkimuksen kohteena oleva yritys on esittänyt huomautuksensa, komissio tekee välitoimenpiteistä lopullisen päätöksen, jolla väliaikainen päätös kumotaan, sitä muutetaan tai se vahvistetaan. Jos tutkimuksen kohteena oleva yritys ei ole esittänyt huomautuksia kirjallisesti komission asettamassa määräajassa, väliaikaisesta päätöksestä tulee lainvoimainen kyseisen määräajan päättyessä.

4.   Komissio voi tarvittaessa ja tutkimuksen kohteena olevan yrityksen ennen alkuperäisen määräajan päättymistä esittämästä pyynnöstä pidentää 1 ja 3 kohdan nojalla asetettuja määräaikoja.

VI LUKU

TIETOJEN KÄYTTÖ JA LUOTTAMUKSELLISTEN TIETOJEN KÄSITTELY

18 artikla

Tietojen käyttö komission toimesta

1.   Tietojen toimittaja voi asetuksen (EU) 2022/2560 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti suostua siihen, että komissiolla on oikeus käyttää kyseisen asetuksen nojalla saatuja tietoja muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten komissio on alun perin ne hankkinut.

2.   Jos tietojen toimittaja myöntää komissiolle asetuksen (EU) 2022/2560 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti poikkeuksen, sen on ilmoitettava, mitä tietoja se sallii käytettävän muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten tiedot on hankittu, ja perusteltava, miksi kyseiset tiedot olisivat merkityksellisiä näiden muiden tarkoitusten, kuten muiden unionin säädösten soveltamisen, kannalta.

3.   Jos komissio pyytää tietojen toimittajaa myöntämään asetuksen (EU) 2022/2560 43 artiklan 1 kohdan mukaisen poikkeuksen, komissio täsmentää pyynnön kattamat tiedot ja tarkoitukset, joihin se aikoo käyttää kyseisiä tietoja. Komissio ei käytä kyseisiä tietoja muihin kuin ilmoittamiinsa ja tietojen toimittajan hyväksymiin tarkoituksiin.

19 artikla

Luottamuksellisten tietojen yksilöiminen ja suojelu

1.   Ellei tämän asetuksen 20 artiklassa ja asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklassa toisin säädetä, komissio ei saa paljastaa eikä antaa tutustuttavaksi tietoja, asiakirjat mukaan lukien, siltä osin kuin ne sisältävät liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja, rajoittamatta kuitenkaan 6 kohdan soveltamista.

2.   Pyytäessään tietoja asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan nojalla, haastatellessaan henkilöä asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 7 kohdan nojalla tai pyytäessään suullisia selvityksiä tarkastusten aikana asetuksen (EU) 2022/2560 14 ja 15 artiklan nojalla komissio ilmoittaa kyseisille henkilöille, yrityksille tai yritysten yhteenliittymille, että antaessaan komissiolle tietoja ne suostuvat siihen, että 20 artiklan nojalla voidaan myöntää oikeuksia tutustua kyseisiin tietoihin. Jos komissio saa tietojen toimittajilta muulla tavoin tietoja, se ilmoittaa näille tietojen toimittajille, että 20 artiklan nojalla voidaan myöntää oikeuksia tutustua kyseisiin tietoihin.

3.   Rajoittamatta 8 ja 15 artiklan soveltamista komissio voi tietyn määräajan kuluessa vaatia, että asiakirjoja tai muita tietoja asetuksen (EU) 2022/2560 nojalla toimittavat tahot:

| a) | yksilöivät asiakirjat, niiden osat tai muut tiedot, joiden ne katsovat sisältävän liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja, |
| --- | --- |

a)

yksilöivät asiakirjat, niiden osat tai muut tiedot, joiden ne katsovat sisältävän liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja,

| b) | yksilöivät henkilöt, joiden suhteen näitä asiakirjoja tai muita tietoja pidetään luottamuksellisina, |
| --- | --- |

b)

yksilöivät henkilöt, joiden suhteen näitä asiakirjoja tai muita tietoja pidetään luottamuksellisina,

| c) | perustelevat liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja koskevat vaatimuksensa kunkin asiakirjan tai sen osan tai muun tiedon osalta, |
| --- | --- |

c)

perustelevat liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja koskevat vaatimuksensa kunkin asiakirjan tai sen osan tai muun tiedon osalta,

| d) | toimittavat komissiolle asiakirjoista, niiden osista tai muista tiedoista ei-luottamuksellisen toisinnon, josta liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot on poistettu selkeästi ja ymmärrettävästi ja |
| --- | --- |

d)

toimittavat komissiolle asiakirjoista, niiden osista tai muista tiedoista ei-luottamuksellisen toisinnon, josta liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot on poistettu selkeästi ja ymmärrettävästi ja

| e) | esittävät tiiviin ja selkeän ei-luottamuksellisen kuvauksen kustakin poistetusta tiedosta. |
| --- | --- |

e)

esittävät tiiviin ja selkeän ei-luottamuksellisen kuvauksen kustakin poistetusta tiedosta.

4.   Komissio edellyttää, että tutkimuksen kohteena oleva yritys yksilöi tietyssä määräajassa ennen tiivistelmän tai päätöksen julkaisemista ne asetuksen (EU) 2022/2560 40 artiklan nojalla julkaistavan tiivistelmän tai asetuksen (EU) 2022/2560 11, 25 ja 31 artiklan nojalla hyväksyttävän päätöksen osat, joiden se katsoo sisältävän liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja. Kun tutkimuksen kohteena olevat yritykset yksilöivät liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja, niiden on esitettävä tälle perustelut komission asettamassa määräajassa.

5.   Jos tietojen toimittaja tai tutkimuksen kohteena oleva yritys ei yksilöi luottamuksellisina pitämiään tietoja 3 ja 4 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti, komissio voi olettaa, että kyseiset tiedot eivät sisällä luottamuksellisia tietoja.

6.   Jos komissio katsoo, että tietyt tietojen toimittajan tai tutkimuksen kohteena olevan yrityksen luottamuksellisiksi väittämät tiedot voidaan paljastaa joko siksi, että kyseiset tiedot eivät ole liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja, tai siksi, että ylivoimainen yleinen etu edellyttää niiden paljastamista, se ilmoittaa kyseiselle tietojen toimittajalle tai tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle aikeestaan paljastaa kyseiset tiedot. Jos tietojen toimittaja tai tutkimuksen kohteena oleva yritys viiden työpäivän kuluessa komission aikeista tiedon saatuaan vastustaa tätä, komissio voi tehdä päätöksen, jossa täsmennetään päivämäärä, jonka jälkeen tiedot paljastetaan tai 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa julkaistaan tiivistelmässä tai päätöksessä. Tämä päivämäärä voi olla aikaisintaan 5 työpäivän kuluttua komission päätöksen tiedoksiantopäivästä. Päätös on annettava tiedoksi asianomaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle.

7.   Tämä artikla ei estä komissiota käyttämästä ja paljastamasta siinä määrin kuin on tarpeen tietoja, jotka osoittavat vääristävän ulkomaisen tuen olemassaolon.

VII LUKU

OIKEUS TUTUSTUA ASIAKIRJA-AINEISTOON

20 artikla

Oikeus tutustua komission asiakirja-aineistoon ja asiakirjojen käyttö

1.   Kun komissio on ilmoittanut tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle syyt, joiden perusteella se aikoo antaa päätöksen, tutkimuksen kohteena oleva yritys voi asetuksen (EU) 2022/2560 42 artiklan 4 kohdan nojalla pyytää saada tutustua komission asiakirja-aineistoon.

2.   Oikeus tutustua komission asiakirja-aineistoon ei koske seuraavia:

| a) | komission sisäiset asiakirjat, |
| --- | --- |

a)

komission sisäiset asiakirjat,

| b) | jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaisten, mukaan lukien kilpailuviranomaiset ja hankintaviranomaiset ja -yksiköt, sisäiset asiakirjat, |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaisten, mukaan lukien kilpailuviranomaiset ja hankintaviranomaiset ja -yksiköt, sisäiset asiakirjat,

| c) | komission ja jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaisten, mukaan lukien kilpailuviranomaiset ja hankintaviranomaiset ja -yksiköt, välinen kirjeenvaihto ja |
| --- | --- |

c)

komission ja jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaisten, mukaan lukien kilpailuviranomaiset ja hankintaviranomaiset ja -yksiköt, välinen kirjeenvaihto ja

| d) | jäsenvaltioiden viranomaisten välinen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välinen kirjeenvaihto. |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltioiden viranomaisten välinen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välinen kirjeenvaihto.

3.   Myöntäessään oikeuden tutustua asiakirja-aineistoon komissio toimittaa tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle ei-luottamuksellisen toisinnon kaikista asiakirjoista, jotka mainitaan syissä, joiden perusteella komissio aikoo antaa päätöksen.

4.   Komissio antaa myös oikeuden tutustua kaikkiin asiakirja-aineistossaan oleviin asiakirjoihin, ilman luottamuksellisuuteen perustuvia poistoja, komission päätöksessä vahvistettavien tietojen paljastamista koskevien ehtojen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 ja 5 kohdan soveltamista. Paljastamisehdot on määriteltävä seuraavien periaatteiden mukaisesti:

| a) | Tämän kohdan mukainen oikeus tutustua asiakirjoihin myönnetään vain rajatulle määrälle nimettyjä tutkimuksen kohteena olevan yrityksen palkkaamia ulkopuolisia oikeudellisia ja taloudellisia neuvonantajia ja ulkopuolisia teknisiä asiantuntijoita, joiden nimet on ilmoitettu komissiolle etukäteen. |
| --- | --- |

a)

Tämän kohdan mukainen oikeus tutustua asiakirjoihin myönnetään vain rajatulle määrälle nimettyjä tutkimuksen kohteena olevan yrityksen palkkaamia ulkopuolisia oikeudellisia ja taloudellisia neuvonantajia ja ulkopuolisia teknisiä asiantuntijoita, joiden nimet on ilmoitettu komissiolle etukäteen.

| b) | Nimettyjen ulkopuolisten oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajien ja ulkopuolisten teknisten asiantuntijoiden on oltava yrityksiä, yritysten työntekijöitä tai yritysten työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa. Näitä kaikkia sitovat kyseiset tietojen paljastamisehdot. |
| --- | --- |

b)

Nimettyjen ulkopuolisten oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajien ja ulkopuolisten teknisten asiantuntijoiden on oltava yrityksiä, yritysten työntekijöitä tai yritysten työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa. Näitä kaikkia sitovat kyseiset tietojen paljastamisehdot.

| c) | Henkilöt, jotka on nimetty ulkopuolisiksi oikeudellisiksi ja taloudellisiksi neuvonantajiksi ja ulkopuolisiksi teknisiksi asiantuntijoiksi, eivät saa olla työsuhteessa tutkimuksen kohteena olevaan yritykseen, kuulua sen johtoon tai olla tutkimuksen kohteena olevaan yritykseen työntekijään tai johtajaan rinnastettavassa suhteessa päivänä, jona tehdään komission päätös, jossa paljastamisehdot vahvistetaan. Jos nimetty ulkopuolinen oikeudellinen tai taloudellinen neuvonantaja tai ulkopuolinen tekninen asiantuntija myöhemmin solmii tällaisen suhteen tutkimuksen kohteena olevan yrityksen kanssa joko tutkimuksen aikana tai komission tutkimuksen päättymistä seuraavien kolmen vuoden aikana, nimetyn ulkopuolisen oikeudellisen tai taloudellisen neuvonantajan tai ulkopuolisen teknisen asiantuntijan ja tutkimuksen kohteena olevan yrityksen on viipymättä ilmoitettava komissiolle tällaisen suhteen ehdoista. Nimetyn ulkopuolisen oikeudellisen tai taloudellisen neuvonantajan tai ulkopuolisen teknisen asiantuntijan on myös annettava komissiolle vakuutus siitä, että hänellä ei ole enää mahdollisuutta tutustua niihin asiakirja-aineistossa oleviin tietoihin tai asiakirjoihin, joihin hänelle oli annettu oikeus tutustua tämän kohdan nojalla ja joita komissio ei ollut asettanut tutkimuksen kohteena olevan yrityksen saataville. Hänen on myös annettava komissiolle takeet siitä, että hän noudattaa jatkossakin tämän kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

c)

Henkilöt, jotka on nimetty ulkopuolisiksi oikeudellisiksi ja taloudellisiksi neuvonantajiksi ja ulkopuolisiksi teknisiksi asiantuntijoiksi, eivät saa olla työsuhteessa tutkimuksen kohteena olevaan yritykseen, kuulua sen johtoon tai olla tutkimuksen kohteena olevaan yritykseen työntekijään tai johtajaan rinnastettavassa suhteessa päivänä, jona tehdään komission päätös, jossa paljastamisehdot vahvistetaan. Jos nimetty ulkopuolinen oikeudellinen tai taloudellinen neuvonantaja tai ulkopuolinen tekninen asiantuntija myöhemmin solmii tällaisen suhteen tutkimuksen kohteena olevan yrityksen kanssa joko tutkimuksen aikana tai komission tutkimuksen päättymistä seuraavien kolmen vuoden aikana, nimetyn ulkopuolisen oikeudellisen tai taloudellisen neuvonantajan tai ulkopuolisen teknisen asiantuntijan ja tutkimuksen kohteena olevan yrityksen on viipymättä ilmoitettava komissiolle tällaisen suhteen ehdoista. Nimetyn ulkopuolisen oikeudellisen tai taloudellisen neuvonantajan tai ulkopuolisen teknisen asiantuntijan on myös annettava komissiolle vakuutus siitä, että hänellä ei ole enää mahdollisuutta tutustua niihin asiakirja-aineistossa oleviin tietoihin tai asiakirjoihin, joihin hänelle oli annettu oikeus tutustua tämän kohdan nojalla ja joita komissio ei ollut asettanut tutkimuksen kohteena olevan yrityksen saataville. Hänen on myös annettava komissiolle takeet siitä, että hän noudattaa jatkossakin tämän kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia.

| d) | Nimetyt ulkopuoliset oikeudelliset ja taloudelliset neuvonantajat ja ulkopuoliset tekniset asiantuntijat eivät saa paljastaa toimitettuja asiakirjoja tai niiden sisältöä luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jota paljastamisehdot eivät sido. |
| --- | --- |

d)

Nimetyt ulkopuoliset oikeudelliset ja taloudelliset neuvonantajat ja ulkopuoliset tekniset asiantuntijat eivät saa paljastaa toimitettuja asiakirjoja tai niiden sisältöä luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jota paljastamisehdot eivät sido.

| e) | Nimetyt ulkopuoliset oikeudelliset ja taloudelliset neuvonantajat ja ulkopuoliset tekniset asiantuntijat eivät saa käyttää toimitettuja asiakirjoja tai niiden sisältöä muihin kuin jäljempänä 10 kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

e)

Nimetyt ulkopuoliset oikeudelliset ja taloudelliset neuvonantajat ja ulkopuoliset tekniset asiantuntijat eivät saa käyttää toimitettuja asiakirjoja tai niiden sisältöä muihin kuin jäljempänä 10 kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin.

5.   Komissio täsmentää paljastamisehdoissa paljastamisen tekniset välineet ja keston. Tiedot voidaan paljastaa yksilöidylle oikeudelliselle tai taloudelliselle neuvonantajalle tai tekniselle asiantuntijalle sähköisessä muodossa tai (joidenkin tai kaikkien asiakirjojen osalta) ainoastaan komission tiloissa. Poikkeuksellisissa olosuhteissa komissio voi päättää olla myöntämättä oikeutta tutustua 4 kohdassa tarkoitettujen paljastamisehtojen mukaisesti tiettyihin asiakirjoihin tai päättää myöntää oikeuden tutustua osittain muokattuihin asiakirjoihin, jos se katsoo, että haitta, joka tietojen toimittajalle todennäköisesti aiheutuisi tietojen paljastamisesta paljastamisehtojen mukaisesti, on suurempi kuin paljastamisen merkitys puolustautumisoikeuden käytön kannalta. Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista komissio suorittaa vastaavan arvioinnin paljastamisen merkityksestä, kun se harkitsee, onko sen tarpeen paljastaa kokonaan tai osittain komission ja jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaisten välinen kirjeenvaihto ja muuntyyppiset jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden viranomaisten toimittamat arkaluonteiset asiakirjat. Ennen tällaisen kirjeenvaihdon tai asiakirjoja-aineiston julkistamista komissio kuulee kyseisen jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisia.

6.   Edellä 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut nimetyt ulkopuoliset oikeudelliset ja taloudelliset neuvonantajat ja ulkopuoliset tekniset asiantuntijat voivat viikon kuluessa siitä, kun he ovat saaneet oikeuden tutustua asiakirja-aineistoon paljastamisehtojen mukaisesti, esittää komissiolle perustellun pyynnön saada tutustua minkä tahansa komission asiakirja-aineistossa olevan asiakirjan ei-luottamukselliseen toisintoon, jota ei ole vielä toimitettu tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle 3 kohdan mukaisesti, saattaakseen kyseisen asiakirjan tutkimuksen kohteena olevan yrityksen saataville. Ne voivat myös esittää perustellun pyynnön paljastamisehtojen laajentamisesta koskemaan muita nimettyjä ulkopuolisia oikeudellisia ja taloudellisia neuvonantajia tai ulkopuolisia teknisiä asiantuntijoita. Tällainen lisäoikeus tutustua asiakirjojen ei-luottamuksellisiin toisintoihin tai tutustumisoikeuden laajentaminen koskemaan uusia henkilöitä voidaan myöntää vain poikkeustapauksissa ja edellyttäen, että osoitetaan, että se on olennaisen tärkeää, jotta tutkimuksen kohteena oleva yritys voi asianmukaisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan.

7.   Edellä olevan 5 tai 6 kohdan soveltamiseksi komissio voi pyytää asianomaiset asiakirjat toimittanutta tietojen toimittajaa toimittamaan asiakirjoista ei-luottamuksellisen version 19 artiklan 3 kohdan nojalla.

8.   Jos komissio katsoo, että jokin 6 kohdan nojalla tehty pyyntö on perusteltu, kun otetaan huomioon tarve varmistaa, että tutkimuksen kohteena oleva yritys pystyy käyttämään tosiasiallisesti puolustautumisoikeuksiaan, komissio joko asettaa asiakirjan ei-luottamuksellisen toisinnon tutkimuksen kohteena olevan yrityksen saataville tai tekee päätöksen kyseisten asiakirjojen paljastamisehtojen laajentamisesta.

9.   Komissio voi milloin tahansa menettelyn aikana antaa 4 kohdassa tarkoitetun tavan sijasta – tai siihen yhdistettynä – oikeuden tutustua joihinkin tai kaikkiin 19 artiklan 3 kohdan nojalla poistoin luovutettaviin asiakirjoihin kohtuuttoman viivästyksen tai hallinnollisen taakan välttämiseksi.

10.   Asiakirja-aineistoon kohdistuvan tutustumisoikeuden kautta saatuja tietoja saa käyttää ainoastaan asetuksen (EU) 2022/2560 soveltamiseen liittyvissä asianmukaisissa menettelyissä.

VIII LUKU

MÄÄRÄAJAT

21 artikla

Määräajat

1.   Asetuksessa (EU) 2022/2560 tai tässä asetuksessa säädetyt tai komission asetuksen (EU) 2022/2560 tai tämän asetuksen nojalla asettamat määräajat lasketaan neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (4) sekä tämän artiklan 2 kohdassa ja 22 artiklassa vahvistettujen erityissääntöjen mukaisesti. Ristiriitatilanteissa sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä.

2.   Määräajat alkavat sitä tapahtumaa seuraavasta työpäivästä, johon asetuksen (EU) 2022/2560 tai tämän asetuksen asianomaisella säännöksellä viitataan.

22 artikla

Määräaikojen umpeutuminen

1.   Määräaika, joka on laskettu työpäivinä, umpeutuu määräajan viimeisen työpäivän päättyessä.

2.   Määräaika, jonka komissio on vahvistanut kalenteripäivämääränä, umpeutuu kyseisen päivän päättyessä.

23 artikla

Määräaikojen kulumisen keskeytyminen keskittymien yhteydessä

1.   Komissio voi keskeyttää asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen määräaikojen kulumisen asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 5 kohdan nojalla tai mistä tahansa seuraavista syistä:

| a) | tietoja, jotka komissio on pyytänyt asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 2 kohdan nojalla ilmoituksen tekijöiltä tai muilta asianomaisilta henkilöiltä, ei ole toimitettu tai ei ole toimitettu täydellisinä komission asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

a)

tietoja, jotka komissio on pyytänyt asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 2 kohdan nojalla ilmoituksen tekijöiltä tai muilta asianomaisilta henkilöiltä, ei ole toimitettu tai ei ole toimitettu täydellisinä komission asettamassa määräajassa,

| b) | tietoja, jotka komissio on pyytänyt asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 3 kohdan nojalla muilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä, ei ole toimitettu tai ei ole toimitettu täydellisinä komission asettamassa määräajassa sellaisten olosuhteiden vuoksi, joista jokin ilmoituksen tekijöistä tai muista osallisista henkilöistä on vastuussa, |
| --- | --- |

b)

tietoja, jotka komissio on pyytänyt asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan 3 kohdan nojalla muilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä, ei ole toimitettu tai ei ole toimitettu täydellisinä komission asettamassa määräajassa sellaisten olosuhteiden vuoksi, joista jokin ilmoituksen tekijöistä tai muista osallisista henkilöistä on vastuussa,

| c) | jokin ilmoituksen tekijöistä tai muista osallisista henkilöistä on kieltäytynyt komission 14 artiklan 1 kohdan nojalla tekemästä, asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 3 kohdan nojalla annetulla päätöksellä määrätystä tarkastuksesta tai asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 2 kohdan mukaisesta yhteistyöstä tällaisen tarkastuksen suorittamisessa; |
| --- | --- |

c)

jokin ilmoituksen tekijöistä tai muista osallisista henkilöistä on kieltäytynyt komission 14 artiklan 1 kohdan nojalla tekemästä, asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 3 kohdan nojalla annetulla päätöksellä määrätystä tarkastuksesta tai asetuksen (EU) 2022/2560 14 artiklan 2 kohdan mukaisesta yhteistyöstä tällaisen tarkastuksen suorittamisessa;

| d) | ilmoituksen tekijät eivät ole toimittaneet komissiolle merkityksellisiä tietoja, kuten 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tosiseikkojen muutoksia. |
| --- | --- |

d)

ilmoituksen tekijät eivät ole toimittaneet komissiolle merkityksellisiä tietoja, kuten 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tosiseikkojen muutoksia.

2.   Jos komissio 1 kohdan nojalla keskeyttää asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun määräajan kulumisen, määräajan kuluminen keskeytyy seuraavasti:

| a) | 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ajaksi, joka kuluu tietopyynnössä asetetun määräajan umpeutumisesta vaadittujen täydellisten ja virheettömien tietojen vastaanottamiseen tai siihen ajankohtaan, jona komissio ilmoittaa ilmoituksen tekijöille tai muille asianomaisille henkilöille, että pyydettyjä tietoja ei sen meneillään olevan tarkastelun tulosten tai markkinakehityksen perusteella enää tarvita, |
| --- | --- |

a)

1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ajaksi, joka kuluu tietopyynnössä asetetun määräajan umpeutumisesta vaadittujen täydellisten ja virheettömien tietojen vastaanottamiseen tai siihen ajankohtaan, jona komissio ilmoittaa ilmoituksen tekijöille tai muille asianomaisille henkilöille, että pyydettyjä tietoja ei sen meneillään olevan tarkastelun tulosten tai markkinakehityksen perusteella enää tarvita,

| b) | 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ajaksi, joka kuluu epäonnistuneesta tarkastusyrityksestä päätöksessä määrätyn tarkastuksen tosiasialliseen loppuunsaattamiseen tai siihen ajankohtaan, jona komissio ilmoittaa ilmoituksen tekijöille tai muille asianomaisille henkilöille, että määrätty tarkastus ei sen meneillään olevan tutkimuksen tulosten tai markkinakehityksen perusteella enää ole tarpeen, ja |
| --- | --- |

b)

1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ajaksi, joka kuluu epäonnistuneesta tarkastusyrityksestä päätöksessä määrätyn tarkastuksen tosiasialliseen loppuunsaattamiseen tai siihen ajankohtaan, jona komissio ilmoittaa ilmoituksen tekijöille tai muille asianomaisille henkilöille, että määrätty tarkastus ei sen meneillään olevan tutkimuksen tulosten tai markkinakehityksen perusteella enää ole tarpeen, ja

| c) | 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ajaksi, joka kuluu siitä ajankohdasta, jona merkitykselliset tiedot, mukaan lukien tosiseikkojen muutokset, olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle, siihen ajankohtaan, jona vaaditut täydelliset ja virheettömät tiedot on vastaanotettu, tai siihen ajankohtaan, jona komissio ilmoittaa ilmoituksen tekijöille, että tietoja ei sen meneillään olevan tutkimuksen tulosten tai markkinakehityksen perusteella enää tarvita. |
| --- | --- |

c)

1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ajaksi, joka kuluu siitä ajankohdasta, jona merkitykselliset tiedot, mukaan lukien tosiseikkojen muutokset, olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle, siihen ajankohtaan, jona vaaditut täydelliset ja virheettömät tiedot on vastaanotettu, tai siihen ajankohtaan, jona komissio ilmoittaa ilmoituksen tekijöille, että tietoja ei sen meneillään olevan tutkimuksen tulosten tai markkinakehityksen perusteella enää tarvita.

3.   Määräaikojen kulumisen keskeytyminen alkaa keskeyttämisen syyn ilmaantumista seuraavana työpäivänä. Se päättyy sen päivän päättyessä, jona keskeyttämisen syy poistuu. Jos tämä päivä ei ole työpäivä, määräajan kulumisen keskeytyminen päättyy seuraavan työpäivän päättyessä.

4.   Komissio käsittelee kohtuullisen ajan kuluessa kaikki tutkimuksensa yhteydessä saamansa tiedot, joiden perusteella se voisi katsoa, että 2 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettu pyydetty tieto tai määrätty tarkastus ei enää ole tarpeen.

24 artikla

Määräaikojen kulumisen keskeytyminen alustavien tarkastelujen aikana julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä

Jos komissio keskeyttää alustavan tarkastelun määräajan kulumisen asetuksen (EU) 2022/2560 30 artiklan 6 kohdan nojalla, keskeytys alkaa 20 työpäivän määräajan päättymistä seuraavana työpäivänä. Keskeytyminen päättyy sen päivän päättyessä, jona täydellinen päivitetty ilmoitus on toimitettu komissiolle. Jos tämä päivä ei ole työpäivä, määräajan kulumisen keskeytyminen päättyy seuraavan työpäivän päättyessä.

IX LUKU

ASIAKIRJOJEN TOIMITTAMINEN JA ALLEKIRJOITTAMINEN

25 artikla

Asiakirjojen toimittaminen ja allekirjoittaminen keskittymien yhteydessä

1.   Komissio toimittaa ja komissiolle on toimitettava asetuksen (EU) 2022/2560 ja tämän asetuksen mukaiset asiakirjat digitaalisesti, paitsi jos komissio poikkeuksellisesti sallii 6 ja 7 kohdan mukaiset toimitustavat.

2.   Jos edellytetään allekirjoitusta, komissiolle digitaalisesti toimitetut asiakirjat on allekirjoitettava käyttäen vähintään yhtä QES-allekirjoitusta (Qualified Electronic Signature), joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 (5) säädetyt vaatimukset.

3.   Lähetysmenetelmiä ja allekirjoituksia koskevia teknisiä vaatimuksia voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja komission kilpailupääosaston verkkosivuilla.

4.   Liitteessä I olevaa lomaketta lukuun ottamatta kaikki komissiolle työpäivänä digitaalisesti lähetetyt asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi niiden lähetyspäivänä edellyttäen, että saantitodistuksen aikaleima osoittaa ne vastaanotetuiksi kyseisenä päivänä. Liitteessä I oleva komissiolle digitaalisesti työpäivänä lähetetty lomake katsotaan vastaanotetuksi sen lähetyspäivänä edellyttäen, että saantitodistuksen aikaleima osoittaa sen vastaanotetuksi kyseisenä päivänä ennen kilpailupääosaston verkkosivuilla ilmoitetun aukioloajan alkamista tai sen aikana. Liitteessä I oleva komissiolle digitaalisesti työpäivänä kilpailupääosaston verkkosivuilla ilmoitetun aukioloajan jälkeen lähetetty lomake katsotaan vastaanotetuksi seuraavana työpäivänä. Kaikki komissiolle sähköisesti työpäivien ulkopuolella toimitetut asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi seuraavana työpäivänä.

5.   Komissiolle sähköisesti toimitettuja asiakirjoja ei katsota vastaanotetuiksi, jos ne tai niiden osat

| a) | ovat toimimattomia tai käyttökelvottomia (korruptoituneita), |
| --- | --- |

a)

ovat toimimattomia tai käyttökelvottomia (korruptoituneita),

| b) | sisältävät viruksia, haittaohjelmistoja tai muita uhkatekijöitä tai |
| --- | --- |

b)

sisältävät viruksia, haittaohjelmistoja tai muita uhkatekijöitä tai

| c) | sisältävät sähköisiä allekirjoituksia, joiden pätevyyttä komissio ei voi todentaa. |
| --- | --- |

c)

sisältävät sähköisiä allekirjoituksia, joiden pätevyyttä komissio ei voi todentaa.

Komissio ilmoittaa lähettäjälle viipymättä a, b tai c alakohdassa tarkoitetusta tilanteesta.

6.   Komissiolle kirjattuna postina toimitetut asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi päivänä, jona ne saapuvat komission kilpailupääosaston verkkosivuilla ilmoitettuun osoitteeseen.

7.   Komissiolle henkilökohtaisesti toimitetut asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi päivänä, jona ne saapuvat komission kilpailupääosaston verkkosivuilla julkaistuun osoitteeseen, edellyttäen, että komissio on vahvistanut tämän saantitodistuksella.

26 artikla

Asiakirjojen toimittaminen ja allekirjoittaminen julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä (ilmoitukset ja oma-aloitteiset tutkimukset)

1.   Komissio toimittaa ja komissiolle on toimitettava asetuksen (EU) 2022/2560 ja tämän asetuksen mukaiset asiakirjat julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä digitaalisesti, paitsi jos komissio poikkeuksellisesti sallii 5 ja 6 kohdan mukaiset toimitustavat.

2.   Ulkomaisia tukia koskevissa menettelyissä julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä ei ole pakko käyttää asetuksessa (EU) N:o 910/2014 säädetyt vaatimukset täyttävää QES-allekirjoitusta (Qualified Electronic Signature). Ilmoituksen tai vakuutuksen on oltava kaikkien niiden ilmoituksen tekijöiden allekirjoittama, jotka ovat velvollisia tekemään ilmoituksen julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä.

3.   Lähetysmenetelmiä ja allekirjoituksia koskevia teknisiä vaatimuksia voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuilla.

4.   Kun asiakirjoja allekirjoitetaan ja toimitetaan komissiolle julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä, 25 artiklan 4 ja 5 kohtaa sovelletaan vastaavasti.

5.   Komissiolle kirjattuna postina toimitetut asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi päivänä, jona ne saapuvat komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuilla ilmoitettuun osoitteeseen.

6.   Komissiolle paikan päälle toimitetut asiakirjat katsotaan vastaanotetuiksi päivänä, jona ne saapuvat komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan verkkosivuilla julkaistuun osoitteeseen, edellyttäen, että komissio on vahvistanut tämän saantitodistuksella.

X LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

27 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 330, 23.12.2022, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014 , julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

3

(4)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1971, määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä (EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

5

---

LIITE I

FS-CO-LOMAKE KESKITTYMÄN ILMOITTAMISEKSI ASETUKSEN (EU) 2022/2560 NOJALLA

Sisällysluettelo

| 1. | FS-CO-lomakkeen tarkoitus | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | FS-CO-lomakkeessa edellytetyt tiedot | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Tiedot, jotka eivät ole kohtuudella saatavissa | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Tiedot, jotka eivät ole komissiolle tarpeen asian tutkimiseksi | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ilmoitusta edeltävät yhteydenotot ja vapautuspyynnöt | 20 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ilmoituksen on oltava virheetön ja täydellinen | 20 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ilmoittamistapa | 21 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Luottamuksellisuus ja henkilötiedot | 21 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Määritelmiä ja ohjeita tämän FS-CO-lomakkeen täyttämistä varten | 22 |
| --- | --- | --- |

9.

| KOHTA 1: | Keskittymän kuvaus | 22 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 1:

| KOHTA 2: | Osapuolia koskevat tiedot | 22 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 2:

| KOHTA 3: | Tarkat tiedot keskittymästä, omistussuhteista ja määräysvallasta | 23 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 3:

| KOHTA 4: | Ilmoituskynnysarvot | 24 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 4:

| KOHTA 5: | Ulkomaiset taloudelliset panokset | 25 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 5:

| KOHTA 6: | Keskittymän saamien ulkomaisten taloudellisten panosten vaikutus sisämarkkinoihin | 27 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 6:

| KOHTA 7: | Mahdolliset myönteiset vaikutukset | 28 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 7:

| KOHTA 8: | Liiteasiakirjat | 28 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 8:

| KOHTA 9: | Lausuma | 29 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 9:

JOHDANTO

1.   FS-CO-lomakkeen tarkoitus

| 1. | Tässä FS-CO-lomakkeessa täsmennetään tiedot, jotka ilmoituksen tekijöiden on annettava toimittaessaan komissiolle unionin ulkomaisten tukien valvontajärjestelmän yhteydessä ilmoituksen ehdotetusta keskittymästä. Unionin ulkomaisten tukien valvontajärjestelmästä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/2560 (1) ja sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisten komission menettelyjen yksityiskohdista annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/1441 (2), jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, jonka liitteenä tämä FS-CO-lomake on. |
| --- | --- |

1.

2.   FS-CO-lomakkeessa edellytetyt tiedot

| 2. | FS-CO-lomakkeessa edellytetään seuraavanlaisia tietoja:






  a) | Perustiedot, jotka tarvitaan periaatteessa kaikkien keskittymien arvioinnissa (kohdat 1–4). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Perustiedot, jotka tarvitaan periaatteessa kaikkien keskittymien arvioinnissa (kohdat 1–4).

| b) | Asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osapuolten saamia ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevat tiedot (kohta 5). FS-CO-lomakkeen kohdassa 5 pyydetään yksityiskohtaisia tietoja kustakin keskittymän osapuolille sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana myönnetystä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta, joka voi kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa luetelluista luokista. Muiden ulkomaisten taloudellisten panosten osalta FS-CO-lomakkeessa on esitettävä taulukossa 1 annettujen ohjeiden mukaisesti yhteenveto erityyppisistä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, joita keskittymän osapuolille on myönnetty sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana. Komissio voi tapauskohtaisesti pyytää yksityiskohtaisempia tietoja mistä tahansa kohdassa 5 esitettyihin kysymyksiin vastauksena annetuista ja taulukossa 1 luetelluista taloudellista panoksista tai mistä tahansa muista keskittymän osapuolten saamista ulkomaisista taloudellisista panoksista. Joka tapauksessa kaikki ulkomaiset taloudelliset panokset, jotka keskittymän osapuolille on myönnetty sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana, on otettava huomioon määritettäessä, ylittyykö asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen ilmoituskynnysarvo, riippumatta siitä, pyydetäänkö niistä tietoja kohdassa 5. |
| --- | --- |

b)

Asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osapuolten saamia ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevat tiedot (kohta 5). FS-CO-lomakkeen kohdassa 5 pyydetään yksityiskohtaisia tietoja kustakin keskittymän osapuolille sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana myönnetystä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta, joka voi kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa luetelluista luokista. Muiden ulkomaisten taloudellisten panosten osalta FS-CO-lomakkeessa on esitettävä taulukossa 1 annettujen ohjeiden mukaisesti yhteenveto erityyppisistä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, joita keskittymän osapuolille on myönnetty sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana. Komissio voi tapauskohtaisesti pyytää yksityiskohtaisempia tietoja mistä tahansa kohdassa 5 esitettyihin kysymyksiin vastauksena annetuista ja taulukossa 1 luetelluista taloudellista panoksista tai mistä tahansa muista keskittymän osapuolten saamista ulkomaisista taloudellisista panoksista. Joka tapauksessa kaikki ulkomaiset taloudelliset panokset, jotka keskittymän osapuolille on myönnetty sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana, on otettava huomioon määritettäessä, ylittyykö asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen ilmoituskynnysarvo, riippumatta siitä, pyydetäänkö niistä tietoja kohdassa 5.

| c) | Tiedot, joiden avulla voidaan arvioida, voivatko keskittymään kohdistuvat ulkomaiset taloudelliset panokset vääristää sisämarkkinoita asetuksen (EU) 2022/2560 4 tai 5 artiklassa tarkoitetulla tavalla (sekä suhteessa hankintaprosessiin että toimintaan, jota keskittymän osapuolet tulisivat harjoittamaan) (kohta 6). |
| --- | --- |

c)

Tiedot, joiden avulla voidaan arvioida, voivatko keskittymään kohdistuvat ulkomaiset taloudelliset panokset vääristää sisämarkkinoita asetuksen (EU) 2022/2560 4 tai 5 artiklassa tarkoitetulla tavalla (sekä suhteessa hankintaprosessiin että toimintaan, jota keskittymän osapuolet tulisivat harjoittamaan) (kohta 6).

| d) | Tiedot kyseisten ulkomaisten tukien mahdollisista myönteisistä vaikutuksista (kohta 7). |
| --- | --- |

d)

Tiedot kyseisten ulkomaisten tukien mahdollisista myönteisistä vaikutuksista (kohta 7).

| e) | Liiteasiakirjat (kohta 8). |
| --- | --- |

e)

Liiteasiakirjat (kohta 8).

| 3. | Periaatteena on, että kohdissa 1–6 ja 8 vaaditut tiedot on toimitettava, jotta ilmoitusta voidaan pitää täydellisenä. Ilmoituksen tekijät voivat sitä vastoin itse päättää, toimittavatko ne kohdassa 7 vaaditut tiedot, jotka koskevat ulkomaisten tukien mahdollisia myönteisiä vaikutuksia asianomaisen tuetun taloudellisen toiminnan kehitykseen sisämarkkinoilla sekä muita myönteisiä vaikutuksia suhteessa tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | FS-CO-lomake ei rajoita komission mahdollisuutta pyytää lisätietoja. |
| --- | --- |

4.

3.   Tiedot, jotka eivät ole kohtuudella saatavissa

| 5. | Jos tietyt tässä FS-CO-lomakkeessa edellytetyt tiedot eivät ole kohtuudella ilmoituksen tekijän saatavilla osittain tai kokonaan, ilmoituksen tekijät voivat pyytää, että komissio luopuu kyseisten tietojen toimitusvaatimuksesta tai muista kyseisiin tietoihin liittyvistä FS-CO-lomakkeen vaatimuksista. Pyyntö olisi toimitettava tämän johdanto-osan 9–11 kappaleessa annettujen ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

4.   Tiedot, jotka eivät ole komissiolle tarpeen asian tutkimiseksi

| 6. | Komissio voi täytäntöönpanoasetuksen 4 artiklan 4 kohdan nojalla myöntää poikkeuksen velvoitteesta toimittaa ilmoituksessa jotkin tiedot tai asiakirjat tai muusta kyseiseen tietoon liittyvästä FS-CO-lomakkeen vaatimuksesta, jos komissio katsoo, että kyseisen velvoitteen tai vaatimuksen noudattaminen ei ole tarpeen asian tutkinnan kannalta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ilmoituksen tekijät voivat pyytää komissiota luopumaan velvoitteesta toimittaa kyseiset tiedot tai muusta FS-CO-lomakkeen kyseiseen tietoon liittyvästä vaatimuksesta. Pyyntö olisi toimitettava tämän johdanto-osan 9–11 kappaleessa annettujen vapautuspyyntöjä koskevien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

5.   Ilmoitusta edeltävät yhteydenotot ja vapautuspyynnöt

| 8. | Ilmoituksen tekijöitä kannustetaan yhteydenpitoon riittävän ajoissa ennen ilmoituksen tekemistä, mieluiten ilmoitusluonnoksen pohjalta. Mahdollisuus ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon on vapaaehtoisuuteen perustuva palvelu, jota komissio tarjoaa ilmoituksen tekijöille valmistellakseen ulkomaisen tuen alustavaa tarkastelua keskittymän yhteydessä. Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito ei ole pakollista, mutta se saattaa olla erittäin hyödyllistä sekä ilmoituksen tekijöille että komissiolle päätettäessä muun muassa ilmoituslomakkeessa vaadittujen tietojen täsmällisestä määrästä, varsinkin kohdassa 5 ja taulukossa 1 annettavien tietojen osalta, sekä varmistettaessa, että ilmoitus on täydellinen. Lisäksi ilmoitusta edeltävä yhteydenpito voi johtaa vaadittavien tietojen määrän vähenemiseen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ilmoitusta edeltävässä yhteydenpidossa ilmoituksen tekijät voivat pyytää vapautusta tiettyjen tässä lomakkeessa vaadittujen tietojen toimittamisesta. Komissio käsittelee vapautuspyynnöt, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole kohtuudella saatavissa. Ilmoituksen tekijöiden olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan toimitettava parhaat arviot puuttuvista tiedoista ja yksilöitävä näiden arvioiden lähteet tai ilmoitettava, mistä komissio voisi saada puuttuvat tiedot. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole kohtuudella saatavissa. Ilmoituksen tekijöiden olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan toimitettava parhaat arviot puuttuvista tiedoista ja yksilöitävä näiden arvioiden lähteet tai ilmoitettava, mistä komissio voisi saada puuttuvat tiedot.

| b) | Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole tarpeen asian tutkimiseksi. |
| --- | --- |

b)

Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole tarpeen asian tutkimiseksi.

| 10. | Vapautuspyynnöt olisi esitettävä ilmoitusta edeltävässä vaiheessa kirjallisesti, mieluiten itse ilmoitusluonnoksessa (kyseisen kohdan tai alakohdan alussa). Komissio käsittelee vapautuspyynnöt ilmoitusta edeltävässä vaiheessa ilmoitusluonnoksen tarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vaikka komissio olisikin hyväksynyt sen, että jokin tässä FS-CO-lomakkeessa pyydetty tieto voidaan jättää pois ilmoituksesta, tämä ei millään tavalla estä komissiota pyytämästä kyseistä tietoa milloin tahansa menettelyn aikana, erityisesti asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan mukaisella tietopyynnöllä. |
| --- | --- |

11.

6.   Ilmoituksen on oltava virheetön ja täydellinen

| 12. | Kuten tämän johdanto-osan 2–4 kappaleessa selostetaan, kohdissa 1–6 ja 8 vaaditut tiedot on periaatteessa toimitettava kaikissa tapauksissa, jotta ilmoitusta voidaan pitää täydellisenä. Kaikki vaaditut tiedot on toimitettava asianmukaisissa kohdissa ja tietojen on oltava virheettömiä ja täydellisiä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Erityisesti on huomioitava seuraavat:






  a) | Asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetty 25 työpäivän määräaika alkaa täydellisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavana työpäivänä. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi tutkia ilmoitetun keskittymän asetuksessa (EU) 2022/2560 säädettyjen tiukkojen määräaikojen puitteissa. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Asetuksen (EU) 2022/2560 24 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetty 25 työpäivän määräaika alkaa täydellisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavana työpäivänä. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi tutkia ilmoitetun keskittymän asetuksessa (EU) 2022/2560 säädettyjen tiukkojen määräaikojen puitteissa.

| b) | Ilmoituksen tekijöiden olisi ilmoitusta valmistellessaan tarkastettava, että komissiolle ilmoitettavien yhteyshenkilöiden nimet ja yhteystiedot, erityisesti sähköpostiosoitteet, ovat paikkansapitäviä, asianmukaisia ja ajan tasalla. |
| --- | --- |

b)

Ilmoituksen tekijöiden olisi ilmoitusta valmistellessaan tarkastettava, että komissiolle ilmoitettavien yhteyshenkilöiden nimet ja yhteystiedot, erityisesti sähköpostiosoitteet, ovat paikkansapitäviä, asianmukaisia ja ajan tasalla.

| c) | Pyydetyt yhteystiedot on ilmoitettava komission kilpailupääosaston verkkosivuillaan määräämässä muodossa. Tutkintaprosessin asianmukaisen sujumisen varmistamiseksi on tärkeää, että yhteystiedot pitävät paikkansa. Ilmoitettujen sähköpostiosoitteiden on sen vuoksi oltava henkilösidonnaisia ja yksittäisille yhteyshenkilöille osoitettuja; yritysten yleisiä asiointisähköpostiosoitteita (esim. info@, hello@) on vältettävä. Komissio voi todeta ilmoituksen puutteelliseksi, jos yhteystiedot on ilmoitettu väärin. |
| --- | --- |

c)

Pyydetyt yhteystiedot on ilmoitettava komission kilpailupääosaston verkkosivuillaan määräämässä muodossa. Tutkintaprosessin asianmukaisen sujumisen varmistamiseksi on tärkeää, että yhteystiedot pitävät paikkansa. Ilmoitettujen sähköpostiosoitteiden on sen vuoksi oltava henkilösidonnaisia ja yksittäisille yhteyshenkilöille osoitettuja; yritysten yleisiä asiointisähköpostiosoitteita (esim. info@, hello@) on vältettävä. Komissio voi todeta ilmoituksen puutteelliseksi, jos yhteystiedot on ilmoitettu väärin.

| d) | Kohdassa 8 edellytetyt liiteasiakirjat on toimitettava yhdessä kilpailupääosaston verkkosivuillaan määräämän mallin mukaisen yhteenvetotaulukon kanssa. |
| --- | --- |

d)

Kohdassa 8 edellytetyt liiteasiakirjat on toimitettava yhdessä kilpailupääosaston verkkosivuillaan määräämän mallin mukaisen yhteenvetotaulukon kanssa.

| e) | Täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaan ilmoituksessa tai ilmoituksen yhteydessä annettujen virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen katsotaan tekevän ilmoituksen virallisen ilmoituspäivämäärän määrittämisen näkökulmasta puutteelliseksi. |
| --- | --- |

e)

Täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaan ilmoituksessa tai ilmoituksen yhteydessä annettujen virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen katsotaan tekevän ilmoituksen virallisen ilmoituspäivämäärän määrittämisen näkökulmasta puutteelliseksi.

| f) | Asetuksen (EU) 2022/2560 26 artiklan 2 kohdan nojalla yritykselle, joka tahallisesti tai tuottamuksellisesti antaa virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja, voidaan määrätä sakkoja, jotka ovat enimmillään 1 prosentti sen kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi komissio voi asetuksen (EU) 2022/2560 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla kumota keskittymää koskevan päätöksensä, jos se on perustunut puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin. |
| --- | --- |

f)

Asetuksen (EU) 2022/2560 26 artiklan 2 kohdan nojalla yritykselle, joka tahallisesti tai tuottamuksellisesti antaa virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja, voidaan määrätä sakkoja, jotka ovat enimmillään 1 prosentti sen kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi komissio voi asetuksen (EU) 2022/2560 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla kumota keskittymää koskevan päätöksensä, jos se on perustunut puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin.

7.   Ilmoittamistapa

| 14. | Ilmoitukset on toimitettava jollakin unionin virallisista kielistä. Ilmoituksen tekijöiden nimet on toimitettava myös niiden alkuperäisellä kielellä. Tässä FS-CO-lomakkeessa vaaditut tiedot on esitettävä käyttäen sen kohtia ja alakohtia, ja tarvittaessa on oheistettava liiteasiakirjoja. Ilmoituksessa on oltava kohdan 9 mukainen allekirjoitettu lausuma. Jos kahdessa eri kohdassa annetut tiedot ovat osittain (tai kokonaan) päällekkäisiä, voidaan käyttää ristiviittauksia. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ilmoituksen on oltava kunkin ilmoituksen tekijän puolesta lain nojalla toimimaan valtuutettujen henkilöiden tai ilmoituksen tekijöiden yhden tai useamman valtuutetun edustajan allekirjoittama. Ilmoitukseen on liitettävä vastaavat valtakirjat (tai kirjalliset todisteet valtuuksista). Ilmoituksia (ja allekirjoituksia) koskevat tekniset vaatimukset ja ohjeet ovat saatavilla kilpailupääosaston verkkosivuilla. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tämän FS-CO-lomakkeen kohtien 5, 6 ja 7 osalta ilmoituksen tekijöitä kehotetaan harkitsemaan, olisiko nämä kohdat selvyyden vuoksi parasta esittää numeroinnin mukaisessa järjestyksessä vai voidaanko ne yhdistää kunkin yksittäisen ulkomaisen taloudellisen panoksen (tai ulkomaisten taloudellisten panosten kokonaisuuden) osalta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Selkeyden vuoksi tietyt tiedot voidaan esittää liitteissä. On kuitenkin tärkeää, että kaikki olennaiset tiedot esitetään itse ilmoituksessa. Liitteitä tulee käyttää ainoastaan itse ilmoituksessa annettujen tietojen täydentämiseen, ja ilmoituksen tekstissä on mainittava selkeästi, että liitteessä annetaan täydentäviä tietoja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Liiteasiakirjat on toimitettava niiden alkuperäiskielellä. Jos tämä ei ole jokin unionin virallisista kielistä, on liitettävä mukaan käännös menettelykielelle (täytäntöönpanoasetuksen 4 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

18.

8.   Luottamuksellisuus ja henkilötiedot

| 19. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklassa ja asetuksen (EU) 2022/2560 43 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio, sen virkamiehet ja muu henkilöstö eivät paljasta asetusta (EU) 2022/2560 soveltaessaan saamiaan salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Tätä periaatetta on sovellettava myös ilmoituksen tekijöiden välisen tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Jos ilmoituksen tekijä katsoo, että olisi sen etujen vastaista julkaista tai muulla tavoin paljastaa muille osapuolille joitakin pyydettyjä tietoja, tällaiset tiedot olisi toimitettava erikseen niin, että jokaisella sivulla on selkeästi merkintä ”Luottamuksellinen”. Ilmoituksen tekijän on esitettävä perustelut sille, miksi näitä tietoja ei pitäisi paljastaa tai julkistaa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Jos kyseessä on sulautuminen tai yhteisen määräysvallan hankinta, tai muissa tapauksissa, joissa ilmoituksen täyttää useampi kuin yksi osapuoli, liikesalaisuudet voidaan toimittaa erillisessä tiedostossa/kuoressa mainiten ne liitteinä ilmoituslomakkeessa. Jotta ilmoitusta voidaan pitää täydellisenä, kaikki tällaiset liitteet on mainittava ilmoituksessa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kaikkien ilmoituksessa tai sen yhteydessä toimitettujen henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (3). |
| --- | --- |

22.

9.   Määritelmiä ja ohjeita tämän FS-CO-lomakkeen täyttämistä varten

| 23. | Tässä liitteessä käytetään seuraavia määritelmiä:






  a) | ’Ilmoituksen tekijöillä’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti sulautumien tapauksessa kaikkia sulautuman osapuolia tai määräysvallan hankinnan tapauksessa kaikkia yrityksiä tai henkilöitä, jotka hankkivat yksinomaisen tai yhteisen määräysvallan yhdessä tai useammassa yrityksessä tai osassa yhtä tai useampaa yritystä. |
| --- | --- | --- |

23.

a)

’Ilmoituksen tekijöillä’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2022/2560 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti sulautumien tapauksessa kaikkia sulautuman osapuolia tai määräysvallan hankinnan tapauksessa kaikkia yrityksiä tai henkilöitä, jotka hankkivat yksinomaisen tai yhteisen määräysvallan yhdessä tai useammassa yrityksessä tai osassa yhtä tai useampaa yritystä.

| b) | ’Kohteella’ tarkoitetaan kaikkia yrityksiä tai yrityksen osia, joista hankitaan määräysvallan tuottava osuus (mukaan lukien yhteisyrityksen perustaminen) tai joista on tehty julkinen ostotarjous. Tämä termi ei kata myyjiä. |
| --- | --- |

b)

’Kohteella’ tarkoitetaan kaikkia yrityksiä tai yrityksen osia, joista hankitaan määräysvallan tuottava osuus (mukaan lukien yhteisyrityksen perustaminen) tai joista on tehty julkinen ostotarjous. Tämä termi ei kata myyjiä.

| c) | ’Keskittymän osapuolilla’ tarkoitetaan a alakohdan määritelmän mukaisia ilmoituksen tekijöitä ja b alakohdan määritelmän mukaista kohdetta. |
| --- | --- |

c)

’Keskittymän osapuolilla’ tarkoitetaan a alakohdan määritelmän mukaisia ilmoituksen tekijöitä ja b alakohdan määritelmän mukaista kohdetta.

| 24. | Ellei toisin mainita:






  a) | Termi ’ilmoituksen tekijä’ kattaa i) kaikki yritykset, jotka ovat asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti yksin tai yhdessä suoraan tai välillisesti ’ilmoituksen tekijän’ määräysvallassa, ii) kaikki yritykset ja henkilöt, joilla on yksin tai yhdessä suora tai välillinen määräysvalta ’ilmoituksen tekijään’ ja iii) ii alakohdassa tarkoitettujen yritysten määräysvallassa olevat yritykset. |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Termi ’ilmoituksen tekijä’ kattaa i) kaikki yritykset, jotka ovat asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti yksin tai yhdessä suoraan tai välillisesti ’ilmoituksen tekijän’ määräysvallassa, ii) kaikki yritykset ja henkilöt, joilla on yksin tai yhdessä suora tai välillinen määräysvalta ’ilmoituksen tekijään’ ja iii) ii alakohdassa tarkoitettujen yritysten määräysvallassa olevat yritykset.

| b) | Termi ’kohde’ kattaa kaikki yritykset, jotka ovat asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti yksin tai yhdessä suoraan tai välillisesti ’kohteen’ määräysvallassa. Sen sijaan tämä termi ei kata yrityksiä ja henkilöitä, jotka eivät enää keskittymän toteuttamisen jälkeen käytä suoraan tai välillisesti yksin tai yhdessä määräysvaltaa ’kohteessa’ (esim. määräysvallan hankinnan tapauksessa myyjiä). |
| --- | --- |

b)

Termi ’kohde’ kattaa kaikki yritykset, jotka ovat asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti yksin tai yhdessä suoraan tai välillisesti ’kohteen’ määräysvallassa. Sen sijaan tämä termi ei kata yrityksiä ja henkilöitä, jotka eivät enää keskittymän toteuttamisen jälkeen käytä suoraan tai välillisesti yksin tai yhdessä määräysvaltaa ’kohteessa’ (esim. määräysvallan hankinnan tapauksessa myyjiä).

| 25. | Taloustiedot on ilmoitettava euroina kyseisinä vuosina tai muina ajanjaksoina voimassa olevan keskimääräisen vaihtokurssin mukaan. |
| --- | --- |

25.

KOHTA 1

Keskittymän kuvaus

| 1.1 | Keskittymää kuvaava tiivistelmä, jossa eritellään keskittymän osapuolet, hankintaprosessi (esim. onko ilmoituksen tekijä valittu kilpailumenettelyssä), keskittymän luonne (esim. sulautuma, yhteisen tai yksinomaisen määräysvallan hankinta tai yhteisyrityksen perustaminen), keskittymän strategiset ja taloudelliset perusteet sekä keskittymän osapuolten liiketoiminnan sisältö. |
| --- | --- |

1.1

KOHTA 2

Osapuolia koskevat tiedot

| 2.1 | Tiedot keskittymän osapuolista.
  Kustakin keskittymän osapuolesta:






  2.1.1 | yrityksen nimi (yrityksen nimi on toimitettava myös sen alkuperäisellä kielellä), |
| --- | --- | --- |

2.1

Kustakin keskittymän osapuolesta:

2.1.1

yrityksen nimi (yrityksen nimi on toimitettava myös sen alkuperäisellä kielellä),

| 2.1.2 | yrityksen rooli keskittymässä (sulautuva osapuoli / hankkiva osapuoli / kohde / uusi yhteisyritys), |
| --- | --- |

2.1.2

yrityksen rooli keskittymässä (sulautuva osapuoli / hankkiva osapuoli / kohde / uusi yhteisyritys),

| 2.1.3 | yhteyshenkilön nimi, osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite sekä asema; ilmoitetun osoitteen on oltava osoite, johon asiakirjat ja erityisesti komission päätökset ja muut menettelyyn liittyvät asiakirjat voidaan toimittaa, ja ilmoitetun yhteyshenkilön on oltava valtuutettu vastaanottamaan asiakirjoja; |
| --- | --- |

2.1.3

yhteyshenkilön nimi, osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite sekä asema; ilmoitetun osoitteen on oltava osoite, johon asiakirjat ja erityisesti komission päätökset ja muut menettelyyn liittyvät asiakirjat voidaan toimittaa, ja ilmoitetun yhteyshenkilön on oltava valtuutettu vastaanottamaan asiakirjoja;

| 2.1.4 | jos on nimitetty yksi tai useampi valtuutettu yritystä edustava henkilö, edustaja tai edustajat, jo(i)lle asiakirjat ja erityisesti komission päätökset ja muut menettelyyn liittyvät asiakirjat voidaan antaa tiedoksi:






  2.1.4.1 | kunkin edustajan nimi, osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite sekä asema ja |
| --- | --- | --- |

2.1.4

jos on nimitetty yksi tai useampi valtuutettu yritystä edustava henkilö, edustaja tai edustajat, jo(i)lle asiakirjat ja erityisesti komission päätökset ja muut menettelyyn liittyvät asiakirjat voidaan antaa tiedoksi:

2.1.4.1

kunkin edustajan nimi, osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite sekä asema ja

| 2.1.4.2 | kirjallinen todiste siitä, että kullakin edustajalla on valtuudet toimia keskittymän kyseisen osapuolen puolesta (kilpailupääosaston verkkosivuilla olevan valtakirjan mallin mukaisesti). |
| --- | --- |

2.1.4.2

kirjallinen todiste siitä, että kullakin edustajalla on valtuudet toimia keskittymän kyseisen osapuolen puolesta (kilpailupääosaston verkkosivuilla olevan valtakirjan mallin mukaisesti).

| 2.2 | Kunkin osapuolen liiketoiminnan luonne.
  Kuvaus keskittymän kunkin osapuolen osalta yrityksen liiketoiminnan luonteesta. |
| --- | --- |

2.2

Kuvaus keskittymän kunkin osapuolen osalta yrityksen liiketoiminnan luonteesta.

KOHTA 3

Tarkat tiedot keskittymästä, omistussuhteista ja määräysvallasta

Tässä kohdassa vaadittuja tietoja voidaan havainnollistaa organisaatiokaavioilla tai diagrammeilla, jotka esittävät keskittymän osapuolten omistus- ja määräysvaltarakennetta ennen keskittymän toteuttamista ja sen jälkeen.

| 3.1 | Ilmoitettavan keskittymän luonne ottaen huomioon asetuksessa (EU) 2022/2560 säädetyt kriteerit:






  3.1.1 | Yritykset tai henkilöt, jotka viime kädessä käyttävät yksin tai yhdessä suoraa tai välillistä määräysvaltaa suhteessa ilmoituksen tekijöihin, ja keskittymän osapuolten omistus- ja määräysvaltarakenne ennen keskittymän toteuttamista. |
| --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Yritykset tai henkilöt, jotka viime kädessä käyttävät yksin tai yhdessä suoraa tai välillistä määräysvaltaa suhteessa ilmoituksen tekijöihin, ja keskittymän osapuolten omistus- ja määräysvaltarakenne ennen keskittymän toteuttamista.

| 3.1.2 | Onko ehdotettu keskittymä






  i) | asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu sulautuma, |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Onko ehdotettu keskittymä

i)

asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu sulautuma,

| ii) | asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yksinomaisen tai yhteisen määräysvallan hankinta vai |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yksinomaisen tai yhteisen määräysvallan hankinta vai

| iii) | asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisyrityksen perustaminen? |
| --- | --- |

iii)

asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisyrityksen perustaminen?

| 3.1.3 | Keskittymän toteutustapa (esimerkiksi sopimuksen tekeminen, julkinen ostotarjous jne.). |
| --- | --- |

3.1.3

Keskittymän toteutustapa (esimerkiksi sopimuksen tekeminen, julkinen ostotarjous jne.).

| 3.1.4 | Mitkä seuraavista toimenpiteistä on jo toteutettu ilmoituksen tekohetkellä asetuksen (EU) 2022/2560 21 artikla huomioon ottaen?






  i) | On tehty sopimus. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Mitkä seuraavista toimenpiteistä on jo toteutettu ilmoituksen tekohetkellä asetuksen (EU) 2022/2560 21 artikla huomioon ottaen?

i)

On tehty sopimus.

| ii) | On hankittu määräysvallan tuottava osuus. |
| --- | --- |

ii)

On hankittu määräysvallan tuottava osuus.

| iii) | On ilmoitettu julkisesta ostotarjouksesta tai aikeesta esittää sellainen. |
| --- | --- |

iii)

On ilmoitettu julkisesta ostotarjouksesta tai aikeesta esittää sellainen.

| iv) | Ilmoituksen tekijät ja myyjät (tapauksen mukaan) ovat osoittaneet vilpittömän aikomuksensa tehdä sopimus. |
| --- | --- |

iv)

Ilmoituksen tekijät ja myyjät (tapauksen mukaan) ovat osoittaneet vilpittömän aikomuksensa tehdä sopimus.

| 3.1.5 | Keskittymän toteuttamisen kannalta merkittävien toimenpiteiden odotetut päivämäärät. |
| --- | --- |

3.1.5

Keskittymän toteuttamisen kannalta merkittävien toimenpiteiden odotetut päivämäärät.

| 3.1.6 | Kohteen tai keskittymän tuloksena olevan yrityksen omistus- ja määräysvaltarakenne. |
| --- | --- |

3.1.6

Kohteen tai keskittymän tuloksena olevan yrityksen omistus- ja määräysvaltarakenne.

| 3.2 | Keskittymän taloudelliset perustelut. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Liiketoimen arvo (ostohinta tai keskittymään liittyvien omaisuuserien arvo). Maksutapa (osakepääoma, käteinen tai muut omaisuuserät). Kohteen yritysarvo ja yritysarvon määritystapa (4). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Liiketoimen rahoituslähteet (velka, oma pääoma, käteisvarat, omaisuuserät jne.). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jos yritysosto rahoitetaan kokonaan tai osittain velalla:






  3.5.1 | kunkin velkainstrumentin lainanantaja ja |
| --- | --- | --- |

3.5

3.5.1

kunkin velkainstrumentin lainanantaja ja

| 3.5.2 | kuhunkin velkainstrumenttiin kohdistuvat takaukset ja vakuudet. |
| --- | --- |

3.5.2

kuhunkin velkainstrumenttiin kohdistuvat takaukset ja vakuudet.

| 3.6 | Jos yritysosto rahoitetaan kokonaan tai osittain omalla pääomalla:






  3.6.1 | osakkeita merkitsevät tai ostavat yritykset ja |
| --- | --- | --- |

3.6

3.6.1

osakkeita merkitsevät tai ostavat yritykset ja

| 3.6.2 | osakerahoitukseen mahdollisesti liittyvät ehdot. |
| --- | --- |

3.6.2

osakerahoitukseen mahdollisesti liittyvät ehdot.

| 3.7 | Ovatko ilmoituksen tekijät toteuttaneet viimeisten kolmen vuoden aikana määräysvallan hankintoja, joista on ilmoitettu Euroopan komissiolle asetuksen (EU) 2022/2560 tai yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (5) nojalla? |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Luettelo yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen nojalla unionissa kansalliselle kilpailuviranomaiselle ilmoitetuista ilmoituksen tekijöiden kolmen viime vuoden aikana toteuttamista määräysvallan hankinnoista. |
| --- | --- |

3.8

KOHTA 4

Ilmoituskynnysarvot

| 4.1 | Edeltävän tilikauden liikevaihto (6) unionissa kustakin asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta yrityksestä (7):






  4.1.1 | Jos kyseessä on sulautuma: kunkin sulautuvan yrityksen osalta; |
| --- | --- | --- |

4.1

4.1.1

Jos kyseessä on sulautuma: kunkin sulautuvan yrityksen osalta;

| 4.1.2 | Jos kyseessä on määräysvallan hankinta: kohteen osalta, mukaan lukien yhteisyritys, jossa hankitaan yhteinen määräysvalta. |
| --- | --- |

4.1.2

Jos kyseessä on määräysvallan hankinta: kohteen osalta, mukaan lukien yhteisyritys, jossa hankitaan yhteinen määräysvalta.

Liikevaihtotiedot on ilmoitettava täyttämällä komission laatima mallitaulukko, joka on saatavilla kilpailupääosaston verkkosivuilla.

Liikevaihto olisi laskettava asetuksen (EU) 2022/2560 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kuten asetuksen (EU) 2022/2560 22 artiklan 2 kohdassa säädetään, jos keskittymä syntyy yhden tai useamman yrityksen jonkin osan hankkimisella, myyjän liikevaihdosta otetaan huomioon vain hankittuihin osiin liittyvä liikevaihto siitä riippumatta, ovatko hankitut osat oikeushenkilöitä vai eivät.

| 4.2 | Ovatko asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut yritykset saaneet yhteensä yli 50 miljoonan euron taloudelliset panokset kolmansilta mailta sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana (8)?












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

4.2

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

KOHTA 5

Ulkomaiset taloudelliset panokset

| 5.1 | Onko jokin ilmoituksen tekijä tai kohde yksinään saanut sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneinä kolmena vuotena ulkomaisia vähintään 1 miljardin euron taloudellisia panoksia, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa luetelluista luokista?






  5.1.1 | Jotta voidaan määrittää, onko ulkomainen taloudellinen panos myönnetty asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle vaikeuksissa olevalle yritykselle, ilmoittakaa, täyttyikö mikään seuraavista edellytyksistä minään ajankohtana sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneinä kolmena vuotena?






  5.1.1.1 | Onko yritys osakeyhtiö, joka on menettänyt yli puolet merkitystä osakepääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.1

5.1.1

Jotta voidaan määrittää, onko ulkomainen taloudellinen panos myönnetty asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle vaikeuksissa olevalle yritykselle, ilmoittakaa, täyttyikö mikään seuraavista edellytyksistä minään ajankohtana sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneinä kolmena vuotena?

5.1.1.1

Onko yritys osakeyhtiö, joka on menettänyt yli puolet merkitystä osakepääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.2 | Onko kyse yrityksestä, jossa ainakin joillakin osakkailla on rajaamaton vastuu yhtiön velasta ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta pääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.2

Onko kyse yrityksestä, jossa ainakin joillakin osakkailla on rajaamaton vastuu yhtiön velasta ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta pääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.3 | Onko yritys asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi tai täyttääkö se kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi velkojien pyynnöstä?







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.3

Onko yritys asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi tai täyttääkö se kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi velkojien pyynnöstä?

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.4 | Jos kyseinen yritys ei ole pk-yritys (9):






  5.1.1.4.1 | Onko yrityksen velkaantumisaste ollut yli 7,5 kahden edellisvuoden ajan
  ja |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4

Jos kyseinen yritys ei ole pk-yritys (9):

5.1.1.4.1

Onko yrityksen velkaantumisaste ollut yli 7,5 kahden edellisvuoden ajan

ja

| 5.1.1.4.2 | onko yrityksen käyttökatteen (EBITDA) (10) suhde nettorahoituskuluihin ollut alle 1,0 kahden edellisvuoden ajan?







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.4.2

onko yrityksen käyttökatteen (EBITDA) (10) suhde nettorahoituskuluihin ollut alle 1,0 kahden edellisvuoden ajan?

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.5 | Jos vastaus johonkin kohtien 5.1.1.1–5.1.1.4 kysymyksistä oli keskittymän jonkin osapuolen osalta ”kyllä”, on ilmoitettava, saiko kyseessä oleva yritys vaikeuksissa ollessaan ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka ovat saattaneet osaltaan auttaa sitä palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa (esim. tilapäinen maksuvalmiusapu) tai pitämään kyseisen yrityksen toiminnassa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimisen edellyttämän lyhyen ajan.







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.5

Jos vastaus johonkin kohtien 5.1.1.1–5.1.1.4 kysymyksistä oli keskittymän jonkin osapuolen osalta ”kyllä”, on ilmoitettava, saiko kyseessä oleva yritys vaikeuksissa ollessaan ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka ovat saattaneet osaltaan auttaa sitä palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa (esim. tilapäinen maksuvalmiusapu) tai pitämään kyseisen yrityksen toiminnassa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimisen edellyttämän lyhyen ajan.

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.6 | Jos vastaus johonkin kohdissa 5.1.1.1–5.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli keskittymän jonkin osapuolen osalta ”kyllä”, onko olemassa rakenneuudistussuunnitelma, joka voi johtaa kyseisen osapuolen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, ja sisältyykö tähän rakenneuudistussuunnitelmaan ilmoituksen tekijän, kohteen tai keskittymän muun osapuolen merkittävä oma rahoitusosuus? Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä suunnitelmasta. |
| --- | --- |

5.1.1.6

Jos vastaus johonkin kohdissa 5.1.1.1–5.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli keskittymän jonkin osapuolen osalta ”kyllä”, onko olemassa rakenneuudistussuunnitelma, joka voi johtaa kyseisen osapuolen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, ja sisältyykö tähän rakenneuudistussuunnitelmaan ilmoituksen tekijän, kohteen tai keskittymän muun osapuolen merkittävä oma rahoitusosuus? Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä suunnitelmasta.

| 5.1.1.7 | Jos vastaus johonkin kohdissa 5.1.1.1–5.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli ”kyllä”, vastaus on perusteltava ja vastauksessa on viitattava liiteasiakirjoihin (tällaisia asiakirjoja voivat olla esimerkiksi ilmoituksen tekijän tai kohteen viimeisimmät tuloslaskelmat ja taseet, tuomioistuinten päätökset yrityksen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta tai asiakirjat näytöksi siitä, että kansallisen yhtiöoikeuden mukaiset perusteet maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä täyttyvät jne.). |
| --- | --- |

5.1.1.7

Jos vastaus johonkin kohdissa 5.1.1.1–5.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli ”kyllä”, vastaus on perusteltava ja vastauksessa on viitattava liiteasiakirjoihin (tällaisia asiakirjoja voivat olla esimerkiksi ilmoituksen tekijän tai kohteen viimeisimmät tuloslaskelmat ja taseet, tuomioistuinten päätökset yrityksen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta tai asiakirjat näytöksi siitä, että kansallisen yhtiöoikeuden mukaiset perusteet maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä täyttyvät jne.).

| 5.1.2 | Ulkomainen taloudellinen panos, joka myönnetään yrityksen velkoja tai vastuita koskevana rajoittamattomana takauksena, eli ilman, että takauksen määrää tai kestoa rajoitetaan (5 artiklan 1 kohdan b alakohta).







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2

Ulkomainen taloudellinen panos, joka myönnetään yrityksen velkoja tai vastuita koskevana rajoittamattomana takauksena, eli ilman, että takauksen määrää tai kestoa rajoitetaan (5 artiklan 1 kohdan b alakohta).

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.3 | Vientirahoitustoimenpide, joka ei ole julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukainen (5 artiklan 1 kohdan c alakohta).







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3

Vientirahoitustoimenpide, joka ei ole julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukainen (5 artiklan 1 kohdan c alakohta).

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.4 | Ulkomainen taloudellinen panos, joka edesauttaa keskittymää suoraan (5 artiklan 1 kohdan d alakohta).







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.4

Ulkomainen taloudellinen panos, joka edesauttaa keskittymää suoraan (5 artiklan 1 kohdan d alakohta).

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Kohde

| ☐ | kyllä |
| --- | --- |

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.2 | Kustakin sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana kullekin keskittymän osapuolelle yksinään myönnetystä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta, joka voi kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa luetelluista luokista, seuraavat tiedot ja tarvittavat liiteasiakirjat:






  5.2.1 | Taloudellisen panoksen muoto (esim. laina, verovapautus, pääomanlisäys, verokannustin, luontoissuoritus jne.). |
| --- | --- | --- |

5.2

5.2.1

Taloudellisen panoksen muoto (esim. laina, verovapautus, pääomanlisäys, verokannustin, luontoissuoritus jne.).

| 5.2.2 | Taloudellisen panoksen myöntänyt kolmas maa ja tuen myöntänyt viranomainen tai taho. |
| --- | --- |

5.2.2

Taloudellisen panoksen myöntänyt kolmas maa ja tuen myöntänyt viranomainen tai taho.

| 5.2.3 | Kunkin taloudellisen panoksen suuruus. |
| --- | --- |

5.2.3

Kunkin taloudellisen panoksen suuruus.

| 5.2.4 | Osapuolelle myönnetyn taloudellisen panoksen tarkoitus ja taloudellinen perustelu. |
| --- | --- |

5.2.4

Osapuolelle myönnetyn taloudellisen panoksen tarkoitus ja taloudellinen perustelu.

| 5.2.5 | Onko taloudelliseen panokseen ja sen käyttöön liitetty ehtoja? |
| --- | --- |

5.2.5

Onko taloudelliseen panokseen ja sen käyttöön liitetty ehtoja?

| 5.2.6 | Kuvaus kyseisten taloudellisten panosten pääpiirteistä ja ominaisuuksista (esim. lainan tapauksessa korot ja laina-aika). |
| --- | --- |

5.2.6

Kuvaus kyseisten taloudellisten panosten pääpiirteistä ja ominaisuuksista (esim. lainan tapauksessa korot ja laina-aika).

| 5.2.7 | Koituuko ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta sen saaneelle yritykselle tai muulle keskittymän osapuolelle asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitettua etua (11)? Miksi näin on (viittauksin kohdan 8 mukaisiin liiteasiakirjoihin)? |
| --- | --- |

5.2.7

Koituuko ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta sen saaneelle yritykselle tai muulle keskittymän osapuolelle asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitettua etua (11)? Miksi näin on (viittauksin kohdan 8 mukaisiin liiteasiakirjoihin)?

| 5.2.8 | Rajoittuuko taloudellinen panos asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tiettyihin yrityksiin tai tuotannonaloihin (12)? Miksi näin on (viittauksin kohdan 8 mukaisiin liiteasiakirjoihin)? |
| --- | --- |

5.2.8

Rajoittuuko taloudellinen panos asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tiettyihin yrityksiin tai tuotannonaloihin (12)? Miksi näin on (viittauksin kohdan 8 mukaisiin liiteasiakirjoihin)?

| 5.3 | Yleiskatsaus ilmoituksen tekijöille sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneinä kolmena vuotena myönnetyistä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa luetelluista luokista, käyttäen taulukon 1 mallia ja siinä esitettyjä ohjeita. |
| --- | --- |

5.3

KOHTA 6

Keskittymän saamien ulkomaisten taloudellisten panosten vaikutus sisämarkkinoihin

| 6.1 | Toteutetaanko keskittymä jäsennellyn tarjousmenettelyn yhteydessä? Jos näin on:






  6.1.1 | Seikkaperäinen kuvaus tarjouskilpailumenettelystä. |
| --- | --- | --- |

6.1

6.1.1

Seikkaperäinen kuvaus tarjouskilpailumenettelystä.

| 6.1.2 | Kuvaus kunkin muun tiedossanne olevan ehdokkaan profiilista (esim. ovatko ne pääomasijoitusyhtiöitä tai teollisuusyrityksiä). |
| --- | --- |

6.1.2

Kuvaus kunkin muun tiedossanne olevan ehdokkaan profiilista (esim. ovatko ne pääomasijoitusyhtiöitä tai teollisuusyrityksiä).

| 6.2 | Kohteen liiketoiminta-alueet tai toimialat sisämarkkinoilla, tarjotut tuote- ja/tai palveluluokat ja asiakaskohderyhmät. Onko ilmoituksen tekijöillä toimintaa samoilla tai liitännäisillä liiketoiminta-alueilla tai toimialoilla? Jos on, kuvailkaa niitä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kustakin kohdassa 6.2 kuvatusta liiketoiminta-alueesta tai toimialasta kohteen ja ilmoituksen tekijöiden osalta:






  6.3.1 | Kyseisellä liiketoiminta-alueella tai toimialalla maailmanlaajuisesti ja unionin tasolla kertynyt liikevaihto.. |
| --- | --- | --- |

6.3

6.3.1

Kyseisellä liiketoiminta-alueella tai toimialalla maailmanlaajuisesti ja unionin tasolla kertynyt liikevaihto..

| 6.3.2 | Unionissa kertyneen liikevaihdon prosenttiosuus yrityksen kokonaisliikevaihdosta kyseisellä liiketoiminta-alueella tai toimialalla. |
| --- | --- |

6.3.2

Unionissa kertyneen liikevaihdon prosenttiosuus yrityksen kokonaisliikevaihdosta kyseisellä liiketoiminta-alueella tai toimialalla.

| 6.4 | Kunkin taloudellisen panoksen, josta on annettu lisätietoa edellä kohdassa 5.2 osalta selvitys siitä, miten taloudellinen panos mahdollisesti voi parantaa keskittymän osapuolten kilpailuasemaa sisämarkkinoilla. Viitatkaa taloudellisen panoksen luonteeseen, määrään ja käyttöön/tarkoitukseen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Onko keskittymän takia tehty keskittymävalvontailmoituksia unionissa (unionin tasolla tai kansallisella tasolla)? Jos on, missä vaiheessa menettelyt ovat tämän ilmoituksen tekohetkellä? |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Onko keskittymän takia tehty muita sääntelystä johtuvia ilmoituksia unionissa (kuten ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamenettelyjä kansallisella tasolla)? Jos on, missä vaiheessa menettelyt ovat tämän ilmoituksen tekohetkellä? |
| --- | --- |

6.6

Yhteystiedot

| 6.7 | Kohteen viiden suurimman unionissa toimivan kilpailijan yhteystiedot. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Jos keskittymän takia on tehty keskittymävalvontailmoituksia unionissa (unionin tasolla tai kansallisella tasolla), kaikki niiden yhteydessä annetut kilpailijoiden yhteystiedot. |
| --- | --- |

6.8

KOHTA 7

Mahdolliset myönteiset vaikutukset

| 7.1 | Mahdolliset myönteiset vaikutukset kyseisen tuetun taloudellisen toiminnan kehitykseen sisämarkkinoilla perusteluineen. Ulkomaisen tuen mahdolliset muut myönteiset vaikutukset, kuten laajemmat myönteiset vaikutukset suhteessa politiikkatavoitteisiin, erityisesti unionin tavoitteisiin. Milloin ja missä nämä vaikutukset näkyvät tai niiden odotetaan näkyvän? Kuvaus kustakin myönteisestä vaikutuksesta. |
| --- | --- |

7.1

KOHTA 8

Liiteasiakirjat

Keskittymän kunkin osapuolen osalta:

| 8.1 | Kohdan 5.1 mukaisesti kopiot kaikista tositteista, jotka liittyvät taloudellisiin panoksiin, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuista luokista. |
| --- | --- |

8.1

Kohdan 5.1 mukaisesti kopiot kaikista tositteista, jotka liittyvät taloudellisiin panoksiin, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuista luokista.

| 8.2 | Kopiot seuraavista johtoelimen, hallituksen tai valvontaelimen jäsenten laatimista, näille laadituista tai näiden saamista asiakirjoista:






  a) | Analyysit, raportit, tutkimukset, selvitykset, esitykset ja muut vastaavat asiakirjat, joissa käsitellään sellaisten ulkomaisten taloudellisten panosten tarkoitusta, käyttöä ja taloudellisia perusteita, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa luetelluista luokista. Kopiot vastaavista ulkomaisen taloudellisen panoksen myöntäneen tahon laatimista, sille laadituista tai sen saamista asiakirjoista siltä osin kuin ne ovat hallussanne tai julkisesti saatavilla. |
| --- | --- | --- |

8.2

Kopiot seuraavista johtoelimen, hallituksen tai valvontaelimen jäsenten laatimista, näille laadituista tai näiden saamista asiakirjoista:

a)

Analyysit, raportit, tutkimukset, selvitykset, esitykset ja muut vastaavat asiakirjat, joissa käsitellään sellaisten ulkomaisten taloudellisten panosten tarkoitusta, käyttöä ja taloudellisia perusteita, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa luetelluista luokista. Kopiot vastaavista ulkomaisen taloudellisen panoksen myöntäneen tahon laatimista, sille laadituista tai sen saamista asiakirjoista siltä osin kuin ne ovat hallussanne tai julkisesti saatavilla.

| b) | Analyysit, raportit, tutkimukset, selvitykset, esitykset ja muut vastaavat asiakirjat, jotka on laadittu keskittymän perustelujen arvioimiseksi tai analysoimiseksi (mukaan lukien asiakirjat, joissa liiketoimea käsitellään suhteessa mahdollisiin vaihtoehtoisiin yrityskauppoihin). |
| --- | --- |

b)

Analyysit, raportit, tutkimukset, selvitykset, esitykset ja muut vastaavat asiakirjat, jotka on laadittu keskittymän perustelujen arvioimiseksi tai analysoimiseksi (mukaan lukien asiakirjat, joissa liiketoimea käsitellään suhteessa mahdollisiin vaihtoehtoisiin yrityskauppoihin).

| c) | Jos ulkopuolinen neuvonantaja on avustanut ilmoituksen tekijää kohdetta koskevassa due diligence -prosessissa keskittymää varten, tiivistelmät, päätelmät tai raportit, jotka neuvonantaja on laatinut osana kyseistä due diligence -prosessia, sekä kaikki asiakirjat, joissa liiketoimen arvoa arvioidaan tai tarkastellaan. |
| --- | --- |

c)

Jos ulkopuolinen neuvonantaja on avustanut ilmoituksen tekijää kohdetta koskevassa due diligence -prosessissa keskittymää varten, tiivistelmät, päätelmät tai raportit, jotka neuvonantaja on laatinut osana kyseistä due diligence -prosessia, sekä kaikki asiakirjat, joissa liiketoimen arvoa arvioidaan tai tarkastellaan.

| 8.3 | Mahdollinen verkko-osoite, jossa on saatavilla keskittymän osapuolten viimeisimmät vuosikertomukset tai vuositilinpäätökset, tai ellei tällaista verkko-osoitetta ole, kopiot keskittymän osapuolten viimeisimmistä vuosikertomuksista ja vuositilinpäätöksistä. |
| --- | --- |

8.3

Mahdollinen verkko-osoite, jossa on saatavilla keskittymän osapuolten viimeisimmät vuosikertomukset tai vuositilinpäätökset, tai ellei tällaista verkko-osoitetta ole, kopiot keskittymän osapuolten viimeisimmistä vuosikertomuksista ja vuositilinpäätöksistä.

KOHTA 9

Lausuma

Ilmoituksen lopussa on oltava seuraava lausuma, joka kaikkien ilmoituksen tekijöiden on allekirjoitettava tai joka on allekirjoitettava kaikkien näiden puolesta:

”
  Ilmoituksen tekijät vahvistavat, että tässä ilmoituksessa olevat tiedot ovat heidän parhaan tietämyksensä mukaan todenmukaisia, virheettömiä ja täydellisiä, että he ovat toimittaneet FS-CO-lomakkeessa vaadittujen asiakirjojen todenmukaiset ja täydelliset jäljennökset, että kaikki arviot on ilmoitettu arvioiksi ja ovat allekirjoittaneiden parhaita mahdollisia arvioita seikoista, joita ne koskevat, ja että kaikki näkemykset on esitetty vilpittömässä mielessä.

Ilmoituksen tekijät ovat tietoisia sakkoja ja uhkasakkoja koskevista asetuksen (EU) 2022/2560 26 artiklan säännöksistä.
  ”

Päivämäärä:

| [allekirjoittaja 1]
  Nimi:
  Organisaatio:
  Asema:
  Osoite:
  Puhelinnumero:
  Sähköposti:
  [’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus] | [mahdollinen allekirjoittaja 2]
  Nimi:
  Organisaatio:
  Asema:
  Osoite:
  Puhelinnumero:
  Sähköposti:
  [’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus] |
| --- | --- |

[allekirjoittaja 1]

Nimi:

Organisaatio:

Asema:

Osoite:

Puhelinnumero:

Sähköposti:

[’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus]

[mahdollinen allekirjoittaja 2]

Nimi:

Organisaatio:

Asema:

Osoite:

Puhelinnumero:

Sähköposti:

[’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus]

Taulukko 1

Taulukko 1

Ohjeet tietojen antamiseksi ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetuista luokista (kohta 5.3)

Ohjeet tietojen antamiseksi ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetuista luokista (kohta 5.3)

| 1. | Yleiskatsaus kunkin kolmannen maan sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneinä kolmena vuotena ilmoituksen tekijöille myöntämistä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa luetelluista luokista, käyttäen alla olevaa mallia ja siinä esitettyjä ohjeita. |
| --- | --- |

1.

Yleiskatsaus kunkin kolmannen maan sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneinä kolmena vuotena ilmoituksen tekijöille myöntämistä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät

A.   Taulukossa esitettävät tiedot

Taulukossa esitettävät tiedot

| 2. | Taloudelliset panostukset ryhmitellään kolmannen maan ja tyypin mukaan esim. suora avustus, laina/rahoitusväline/takaisinmaksettavat ennakot, veroetu, takaus, riskipääomainstrumentti, oman pääoman ehtoinen interventio, velkojen kuoletus, yrityksen muuhun kuin taloudelliseen toimintaan tarkoitetut panokset (ks. asetuksen (EU) 2022/2560 johdanto-osan 16 kappale) tai muu. |
| --- | --- |

2.

Taloudelliset panostukset ryhmitellään kolmannen maan

tyypin

| 3. | Taulukossa esitetään vain ne maat, joiden sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä on vähintään 45 miljoonaa euroa (laskettuna kohdan (5) mukaisesti). |
| --- | --- |

3.

Taulukossa esitetään vain ne maat, joiden sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä on vähintään 45 miljoonaa euroa (laskettuna kohdan (5) mukaisesti).

| 4. | Kunkin tyyppisen taloudellisen panoksen osalta lyhyt kuvaus taloudellisten panosten tarkoituksesta ja panokset myöntäneistä tahoista. |
| --- | --- |

4.

Kunkin tyyppisen taloudellisen panoksen osalta lyhyt kuvaus taloudellisten panosten tarkoituksesta ja panokset myöntäneistä tahoista.

| 5. | Kunkin kolmannen maan sopimuksen tekemistä, julkista osto- tai vaihtotarjousta tai määräysvallan tuottavan osuuden hankintaa edeltäneiden kolmen vuoden aikana myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä vaihteluvälinä alla olevan taulukon selityksissä esitetyllä tavalla. Tätä määrää laskettaessa on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:






  a) | Mukaan otetaan asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvat ulkomaiset taloudelliset panokset, joista on annettu tietoja kohdissa 5.1 ja 5.2. |
| --- | --- | --- |

5.

Kunkin kolmannen maan

vaihteluvälinä

Tätä määrää laskettaessa

a)

Mukaan otetaan asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvat ulkomaiset taloudelliset panokset, joista on annettu tietoja kohdissa 5.1 ja 5.2.

| b) | Mukaan ei oteta kohtien 6 ja 7 mukaan huomiotta jätettäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia. |
| --- | --- |

b)

Mukaan ei oteta kohtien 6 ja 7 mukaan huomiotta jätettäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia.

ei

B.   Poikkeukset

Poikkeukset

| 6. | Taulukossa ei tarvitse antaa tietoa seuraavista ulkomaisista taloudellisista panoksista:






  a) | Verojen tai sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, veroarmahdukset ja määräaikaiset verovapaudet sekä yleisesti sovellettavat tavanomaiset poistot ja tappiontasaukset. Jos nämä toimenpiteet rajoittuvat esimerkiksi tiettyihin toimialoihin, alueisiin tai yrityksiin (yritystyyppeihin), ne on otettava mukaan. |
| --- | --- | --- |

6.

Taulukossa ei

a)

Verojen tai sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, veroarmahdukset ja määräaikaiset verovapaudet sekä yleisesti sovellettavat tavanomaiset poistot ja tappiontasaukset. Jos nämä toimenpiteet rajoittuvat esimerkiksi tiettyihin toimialoihin, alueisiin tai yrityksiin (yritystyyppeihin), ne on otettava mukaan.

| b) | Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen kahden- tai monenvälisten sopimusten mukaisesti myönnettävät verohelpotukset sekä kansallisen verolainsäädännön nojalla sovellettavat yksipuoliset verohelpotukset kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi, jos niissä noudatetaan samaa logiikkaa ja samoja ehtoja kuin kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

b)

Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen kahden- tai monenvälisten sopimusten mukaisesti myönnettävät verohelpotukset sekä kansallisen verolainsäädännön nojalla sovellettavat yksipuoliset verohelpotukset kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi, jos niissä noudatetaan samaa logiikkaa ja samoja ehtoja kuin kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.

| c) | Tavaroiden/palvelujen (rahoituspalveluja lukuun ottamatta) tarjonta/osto markkinaehdoin osana tavanomaista liiketoimintaa, esimerkiksi tavaroiden tai palvelujen tarjonta/osto, joka toteutetaan kilpailuun perustuvan, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailumenettelyn perusteella. |
| --- | --- |

c)

Tavaroiden/palvelujen (rahoituspalveluja lukuun ottamatta) tarjonta/osto markkinaehdoin osana tavanomaista liiketoimintaa, esimerkiksi tavaroiden tai palvelujen tarjonta/osto, joka toteutetaan kilpailuun perustuvan, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailumenettelyn perusteella.

| d) | Alle 1 miljoonan euron yksittäiset ulkomaiset taloudelliset panokset. |
| --- | --- |

d)

Alle 1 miljoonan euron yksittäiset ulkomaiset taloudelliset panokset.

| 7. | Kun kyseessä on tilanne, jossa sijoitusrahasto, sijoitusrahaston määräysvallassa oleva oikeushenkilö tai oikeushenkilö, jossa määräysvaltaa käytetään sijoitusrahaston kautta, hankkii määräysvallan tai perustaa yhteisyrityksen, mukaan ei tarvitse ottaa ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka on myönnetty saman sijoitusyhtiön hallinnoimille muille sijoitusrahastoille, joissa voitonsaantioikeuden perusteella laskettu enemmistö sijoittajista on muita sijoittajia (tai panoksia, jotka on myönnetty näiden muiden rahastojen määräysvallassa oleville salkkuyhtiöille), jos voidaan osoittaa, että seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | rahastoon, jonka määräysvallassa hankkiva yhteisö on, sovelletaan huolellisuus-, organisointi- ja toimintatapasääntöjen sekä sijoittajansuojaan liittyvien vaatimusten osalta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/61/EU (13) tai vastaavaa kolmannen maan lainsäädäntöä ja |
| --- | --- | --- |

7.

Kun kyseessä on tilanne, jossa sijoitusrahasto, sijoitusrahaston määräysvallassa oleva oikeushenkilö tai oikeushenkilö, jossa määräysvaltaa käytetään sijoitusrahaston kautta, hankkii määräysvallan tai perustaa yhteisyrityksen, mukaan ei tarvitse ottaa ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka on myönnetty saman sijoitusyhtiön hallinnoimille muille sijoitusrahastoille, joissa voitonsaantioikeuden perusteella laskettu enemmistö sijoittajista on muita sijoittajia (tai panoksia, jotka on myönnetty näiden muiden rahastojen määräysvallassa oleville salkkuyhtiöille), jos voidaan osoittaa, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

rahastoon, jonka määräysvallassa hankkiva yhteisö on, sovelletaan huolellisuus-, organisointi- ja toimintatapasääntöjen sekä sijoittajansuojaan liittyvien vaatimusten osalta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/61/EU (13) tai vastaavaa kolmannen maan lainsäädäntöä ja

13

| b) | hankkivassa yhteisössä määräysvaltaa käyttävän rahaston ja saman sijoitusyhtiön hallinnoimien muiden sijoitusrahastojen (ja näiden rahastojen määräysvallassa olevien yhtiöiden) välisiä taloudellisia ja kaupallisia liiketoimia ei ole tai ne ovat vähäisiä. Tähän liittyen on toimitettava komissiolle todisteet tällaisista taloudellisista ja kaupallisista liiketoimista, jotka on mahdollisesti toteutettu sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana. Taloudellisiin ja kaupallisiin liiketoimiin kuuluvat muun muassa omaisuuserien myynti (mukaan lukien omistus yhtiöissä) lainat, luottolimiitit ja takaukset.








  Osapuoli X |
| --- | --- |
| Kolmas maa | Taloudellisen panoksen tyyppi (*1) | Lyhyt kuvaus taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja myöntävästä tahosta (*2) |
| Maa A | Tyyppi 1 | |
| Tyyppi 2 | |
| Tyyppi 3 | |
| Tyyppi 4 | |
| ... | |
| A:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3) |
| Maa B | Tyyppi 1 | |
| Tyyppi 2 | |
| Tyyppi 3 | |
| Tyyppi 4 | |
| ... | |
| B:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3) |
| Maa C | | |
| ... | | |
| | | |
| Huom. | Esittäkää kunkin ilmoituksen tekijän osalta erillinen taulukko. Kolmannet maat ja mahdollisuuksien mukaan erityyppiset panokset olisi esitettävä ulkomaisen taloudellisen panoksen kokonaismäärän mukaan suurimmasta pienimpään. |

b)

hankkivassa yhteisössä määräysvaltaa käyttävän rahaston ja saman sijoitusyhtiön hallinnoimien muiden sijoitusrahastojen (ja näiden rahastojen määräysvallassa olevien yhtiöiden) välisiä taloudellisia ja kaupallisia liiketoimia ei ole tai ne ovat vähäisiä. Tähän liittyen on toimitettava komissiolle todisteet tällaisista taloudellisista ja kaupallisista liiketoimista, jotka on mahdollisesti toteutettu sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana. Taloudellisiin ja kaupallisiin liiketoimiin kuuluvat muun muassa omaisuuserien myynti (mukaan lukien omistus yhtiöissä) lainat, luottolimiitit ja takaukset.

Osapuoli X

Osapuoli X

Kolmas maa

Taloudellisen panoksen tyyppi (*1)

*1

Lyhyt kuvaus taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja myöntävästä tahosta (*2)

*2

Maa A

Tyyppi 1

Tyyppi 1

Tyyppi 2

Tyyppi 2

Tyyppi 3

Tyyppi 3

Tyyppi 4

Tyyppi 4

...

A:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3)

*3

Maa B

Tyyppi 1

Tyyppi 1

Tyyppi 2

Tyyppi 2

Tyyppi 3

Tyyppi 3

Tyyppi 4

Tyyppi 4

...

B:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3)

*3

Maa C

...

Huom.

Esittäkää kunkin ilmoituksen tekijän osalta erillinen taulukko. Kolmannet maat ja mahdollisuuksien mukaan erityyppiset panokset olisi esitettävä ulkomaisen taloudellisen panoksen kokonaismäärän mukaan suurimmasta pienimpään.

C.   Lisätietoa

Lisätietoa

| 8. | Se, onko tietyillä ulkomaisilla taloudellisilla panoksilla merkitystä yksittäisen keskittymän arvioinnissa, voi riippua useista tekijöistä, kuten kyseessä olevista toimialoista tai toiminnoista, taloudellisten panosten tyypistä tai muista tapauksen erityispiirteistä. Näiden erityispiirteiden vuoksi komissio voi pyytää lisätietoja, jos se katsoo tällaiset tiedot tarpeellisiksi arviointiaan varten. |
| --- | --- |

8.

Se, onko tietyillä ulkomaisilla taloudellisilla panoksilla merkitystä yksittäisen keskittymän arvioinnissa, voi riippua useista tekijöistä, kuten kyseessä olevista toimialoista tai toiminnoista, taloudellisten panosten tyypistä tai muista tapauksen erityispiirteistä. Näiden erityispiirteiden vuoksi komissio voi pyytää lisätietoja, jos se katsoo tällaiset tiedot tarpeellisiksi arviointiaan varten.

---

(1)  
  EUVL L 330, 23.12.2022, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 177, 12.7.2023, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39). Ks. myös kilpailuoikeudellisiin tutkintoihin liittyvä tietosuojalauseke osoitteessa https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en

3

(4)  Tässä FS-CO-lomakkeessa yritysarvo kuvaa yrityksen kokonaisarvoa, ja sen laskennassa olisi otettava huomioon kohteen markkina-arvo, mutta myös lyhyt- ja pitkäaikaiset velat sekä mahdolliset käteisvarat tai muut rahavarat kohteen taseessa.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

5

(6)  Liikevaihdon laskemisen osalta ks. asetuksen (EU) 2022/2560 22 artikla.

6

(7)  Asetuksen (EU) 2022/2560 20 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan vähintään yhden sulautuvista yrityksistä, hankitun yrityksen tai yhteisyrityksen on oltava ”sijoittautunut unioniin”. Ilmaisu ”sijoittautunut unioniin” on ymmärrettävä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, ja se kattaa unioniin perustetut tytäryhtiöt sekä pysyvät toimipaikat unionissa (ks. tuomiot asioissa C-230/14, Weltimmo, 29–30 kohta, C-39/13, C-40/13 ja C-41/13, SCA Group Holding ym., 24–27 kohta; ja C-196/87, Steymann, 16 kohta).

7

(8)  Ulkomainen taloudellinen panos olisi katsottava saaduksi siitä hetkestä alkaen, kun tuensaajalla on oikeus saada ulkomainen taloudellinen panos. Ulkomaisen taloudellisen panoksen tosiasiallinen toteutuminen ei ole välttämätön edellytys sen kuulumiselle asetuksen (EU) 2022/2560 soveltamisalaan.

8

(9)  Ks. pk-yrityksen määritelmä tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti 17 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1) liitteessä I.

9

(10)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia.

10

(11)  Taloudellisesta panoksesta olisi katsottava koituvan etua yritykselle, jos panosta ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Lisätietoja edun olemassaolon arvioinnista on asetuksen (EU) 2022/2560 johdanto-osan 13 kappaleessa.

11

(12)  Edun olisi koiduttava yhdelle tai useammalle yritykselle tai tuotannonalalle. Ulkomaisen tuen rajautuneisuus voi perustua joko lakiin tai tosiseikkoihin.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

13

(*1)  Ryhmitelkää taloudelliset panokset tyypeittäin: esim. suora avustus, laina/rahoitusväline/takaisinmaksettavat ennakot, veroetu, takaus, riskipääomainstrumentti, oman pääoman ehtoinen interventio, velkojen kuoletus, yrityksen muuhun kuin taloudelliseen toimintaan tarkoitetut panokset (ks. asetuksen (EU) 2022/2560 johdanto-osan 16 kappale) tai muu.

*1

(*2)  Yleiskuvaus kunkin tyyppisen taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja myöntävästä tahosta. Esimerkiksi ”tuotteen A tuotantoa ja t&k-toimintaa koskeva verovapautus”, ”useita valtio-omisteisten pankkien lainoja tarkoitusta X varten”, ”useita valtion rahoituslaitosten rahoitustoimenpiteitä toimintakustannusten/t&k-kulujen kattamiseksi” tai ”julkista varoista tehty pääomitus yritykselle X”.

*2

(*3)  Käyttäen seuraavia vaihteluvälejä: ”45–100 miljoonaa euroa”, ”100–500 miljoonaa euroa”, ”500–1 000 miljoonaa euroa”, ”yli 1 000 miljoonaa euroa”.

*3

---

LIITE II

FS-PP-LOMAKE TALOUDELLISISTA PANOKSISTA ILMOITTAMISEKSI ASETUKSEN (EU) 2022/2560 NOJALLA JULKISTEN HANKINTAMENETTELYJEN YHTEYDESSÄ

Sisällysluettelo

| 1. | FS-PP-lomakkeen tarkoitus | 32 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmiä ja ohjeita tämän FS-PP-lomakkeen täyttämistä varten | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | FS-PP-lomakkeessa edellytetyt tiedot | 33 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Tiedot, jotka eivät ole kohtuudella saatavissa | 34 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Tiedot, jotka eivät ole komissiolle tarpeen asian tutkimiseksi | 34 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ilmoitusta edeltävät yhteydenotot ja vapautuspyynnöt | 34 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ilmoituksen ja vakuutuksen on oltava virheetön ja täydellinen | 35 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Ilmoittamistapa | 36 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Luottamuksellisuus ja henkilötiedot | 36 |
| --- | --- | --- |

9.

| KOHTA 1: | Kuvaus julkisesta hankintamenettelystä | 37 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 1:

| KOHTA 2: | Tiedot ilmoituksen tekijöistä | 37 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 2:

| KOHTA 3: | Ulkomaiset taloudelliset panokset | 38 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 3:

| KOHTA 4: | Perustelut sille, että tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen | 40 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 4:

| KOHTA 5 | : Mahdolliset myönteiset vaikutukset | 41 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 5

| KOHTA 6: | Liiteasiakirjat | 41 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 6:

| KOHTA 7: | Vakuutus | 41 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 7:

| KOHTA 8: | Lausuma | 42 |
| --- | --- | --- |

KOHTA 8:

JOHDANTO

1.   FS-PP-lomakkeen tarkoitus

| (1) | Tässä FS-PP-lomakkeessa täsmennetään tiedot, jotka ilmoituksen tekijöiden on annettava toimittaessaan unionin ulkomaisten tukien valvontajärjestelmän piiriin kuuluvan julkisen hankintamenettelyn yhteydessä komissiolle ilmoituksen tai vakuutuksen ulkomaisista taloudellisista panoksista. Unionin ulkomaisten tukien valvontajärjestelmästä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/2560 (1) ja sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2560 mukaisten komission menettelyjen yksityiskohdista annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/1441 (2), jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, jonka liitteenä tämä FS-PP-lomake on. |
| --- | --- |

(1)

2.   Määritelmiä ja ohjeita tämän FS-PP-lomakkeen täyttämistä varten

| (2) | Tässä liitteessä käytetään seuraavia määritelmiä:






  a) | ’Ilmoituksen tekijöillä’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 5 kohdan mukaan kaikkia asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvia talouden toimijoita, talouden toimijoiden ryhmittymiä, pääasiallisia alihankkijoita ja pääasiallisia toimittajia. |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

’Ilmoituksen tekijöillä’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 5 kohdan mukaan kaikkia asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvia talouden toimijoita, talouden toimijoiden ryhmittymiä, pääasiallisia alihankkijoita ja pääasiallisia toimittajia.

| b) | ’Pääsopimuskumppanilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2014/24/EU (3) ja 2014/25/EU (4) tarkoitettua pääsopimuskumppania tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/23/EU (5) tarkoitettua pääasiallista käyttöoikeuden saajaa, joka vastaa ilmoituksen tai vakuutuksen toimittamisesta kaikkien ilmoituksen tekijöiden puolesta. |
| --- | --- |

b)

’Pääsopimuskumppanilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2014/24/EU (3) ja 2014/25/EU (4) tarkoitettua pääsopimuskumppania tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/23/EU (5) tarkoitettua pääasiallista käyttöoikeuden saajaa, joka vastaa ilmoituksen tai vakuutuksen toimittamisesta kaikkien ilmoituksen tekijöiden puolesta.

| (3) | Ellei toisin mainita, termi ’ilmoituksen tekijä’ kattaa kaikki asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ilmoituksen tekijän tytäryritykset, joilla ei ole oikeutta harjoittaa liiketoimintaa itsenäisesti, ja kaikki ilmoituksen tekijän holdingyhtiöt. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Taloustiedot on ilmoitettava euroina kyseisinä vuosina tai muina ajanjaksoina voimassa olevan keskimääräisen vaihtokurssin mukaan. |
| --- | --- |

(4)

3.   FS-PP-lomakkeessa edellytetyt tiedot

| (5) | Jos ainakin yksi ilmoituksen tekijöistä on saanut ulkomaisen taloudellisen panoksen, josta on asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 29 artiklan 1 kohdan nojalla ilmoitettava, ilmoituksen tekijän (tekijöiden) on toimitettava pelkästään ilmoitus. Ilmoitus toimitetaan yhdellä lomakkeella alla esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Jos taas yksikään ilmoituksen tekijöistä ei ole saanut ulkomaista taloudellista panosta, josta on asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 29 artiklan 1 kohdan nojalla ilmoitettava, ilmoituksen tekijöiden on toimitettava pelkästään vakuutus. Vakuutus toimitetaan yhdellä lomakkeella alla esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komissio voi tapauskohtaisesti pyytää yksityiskohtaisempia tietoja mistä tahansa kohdassa 3 esitettyihin kysymyksiin vastauksena annetuista ja taulukossa 1 luetelluista taloudellista panoksista tai mistä tahansa muista ilmoituksen tekijöiden saamista ulkomaisista taloudellisista panoksista. Joka tapauksessa kaikki ilmoituksen tekijöille ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana myönnetyt ulkomaiset taloudelliset panokset on otettava huomioon määritettäessä, ylittyykö asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen ilmoituskynnysarvo, riippumatta siitä, pyydetäänkö niistä tietoja kohdassa 3. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | FS-PP-lomakkeessa edellytetään seuraavanlaisia tietoja:






  a) | ILMOITUKSET ULKOMAISISTA TALOUDELLISTA PANOKSISTA






  i) | Kun kyseessä on asetuksen (EU) 2022/2560 4 luvussa tarkoitettu ilmoitus ulkomaisista taloudellisista panoksista, on yleensä täytettävä kaikki kohdat ja niissä olevat kentät, lukuun ottamatta kohtaa 7 (Vakuutus). |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

a)

ILMOITUKSET ULKOMAISISTA TALOUDELLISTA PANOKSISTA

i)

Kun kyseessä on asetuksen (EU) 2022/2560 4 luvussa tarkoitettu ilmoitus ulkomaisista taloudellisista panoksista, on yleensä täytettävä kaikki kohdat ja niissä olevat kentät, lukuun ottamatta kohtaa 7 (Vakuutus).

| ii) | Kohdassa 1 on esitettävä tiivistelmä julkisesta hankintamenettelystä. |
| --- | --- |

ii)

Kohdassa 1 on esitettävä tiivistelmä julkisesta hankintamenettelystä.

| iii) | Kohdassa 2 on annettava tiedot ilmoituksen tekijöistä. |
| --- | --- |

iii)

Kohdassa 2 on annettava tiedot ilmoituksen tekijöistä.

| iv) | Kohdassa 3 on annettava seikkaperäiset tiedot ulkomaisista taloudellisista panoksista. Kohdassa 3 pyydetään yksityiskohtaisia tietoja kustakin ilmoituksen tekijöille ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana myönnetystä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta, joka voi kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa luetelluista luokista. Muiden ulkomaisten taloudellisten panosten osalta FS-PP-lomakkeessa edellytetään ilmoituksen tekijöiltä yhteenvetoa niille myönnetyistä muun tyyppisistä taloudellisista panoksista taulukossa 1 annettujen ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

Kohdassa 3 on annettava seikkaperäiset tiedot ulkomaisista taloudellisista panoksista. Kohdassa 3 pyydetään yksityiskohtaisia tietoja kustakin ilmoituksen tekijöille ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana myönnetystä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta, joka voi kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa luetelluista luokista. Muiden ulkomaisten taloudellisten panosten osalta FS-PP-lomakkeessa edellytetään ilmoituksen tekijöiltä yhteenvetoa niille myönnetyistä muun tyyppisistä taloudellisista panoksista taulukossa 1 annettujen ohjeiden mukaisesti.

| v) | Kohdassa 4 voidaan antaa selvitys siitä, miksi tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen. |
| --- | --- |

v)

Kohdassa 4 voidaan antaa selvitys siitä, miksi tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen.

| vi) | Kohdassa 5 voidaan luetella ja perustella tukien mahdolliset myönteiset vaikutukset tuetun taloudellisen toiminnan kehitykseen sekä muut myönteiset vaikutukset suhteessa tavoitteisiin. |
| --- | --- |

vi)

Kohdassa 5 voidaan luetella ja perustella tukien mahdolliset myönteiset vaikutukset tuetun taloudellisen toiminnan kehitykseen sekä muut myönteiset vaikutukset suhteessa tavoitteisiin.

| vii) | Kohdassa 6 luetellaan liiteasiakirjat. |
| --- | --- |

vii)

Kohdassa 6 luetellaan liiteasiakirjat.

| viii) | Kohdassa 8 on esitettävä allekirjoitettu lausuma siitä, että annetut tiedot ovat totuudenmukaisia, virheettömiä ja täydellisiä ja että ilmoituksen tekijät ovat tietoisia sakkoja koskevista säännöksistä. |
| --- | --- |

viii)

Kohdassa 8 on esitettävä allekirjoitettu lausuma siitä, että annetut tiedot ovat totuudenmukaisia, virheettömiä ja täydellisiä ja että ilmoituksen tekijät ovat tietoisia sakkoja koskevista säännöksistä.

| b) | VAKUUTUS SIITÄ, ETTÄ ILMOITETTAVIA ULKOMAISIA TALOUDELLISIA PANOKSIA EI OLE SAATU:






  i) | Jos ilmoituksen tekijät eivät ole kolmen viime vuoden aikana saaneet ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia, on täytettävä ainoastaan FS-PP-lomakkeen kohdat 1, 2 ja 8 sekä kohta 7, jossa tästä annetaan vakuutus, ja muut kohdat on jätettävä tyhjiksi. |
| --- | --- | --- |

b)

VAKUUTUS SIITÄ, ETTÄ ILMOITETTAVIA ULKOMAISIA TALOUDELLISIA PANOKSIA EI OLE SAATU:

i)

Jos ilmoituksen tekijät eivät ole kolmen viime vuoden aikana saaneet ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia, on täytettävä ainoastaan FS-PP-lomakkeen kohdat 1, 2 ja 8 sekä kohta 7, jossa tästä annetaan vakuutus, ja muut kohdat on jätettävä tyhjiksi.

| ii) | FS-PP-lomake ei rajoita komission mahdollisuutta pyytää lisätietoja. |
| --- | --- |

ii)

FS-PP-lomake ei rajoita komission mahdollisuutta pyytää lisätietoja.

4.   Tiedot, jotka eivät ole kohtuudella saatavissa

| (9) | Jos tietyt tässä FS-PP-lomakkeessa edellytetyt tiedot eivät ole kohtuudella ilmoituksen tekijöiden saatavilla osittain tai kokonaan, ilmoituksen tekijät voivat pyytää, että komissio luopuu kyseisten tietojen toimitusvaatimuksesta tai muista kyseisiin tietoihin liittyvistä vaatimuksista FS-PP-lomakkeessa. Pyyntö olisi toimitettava tämän johdannon kappaleissa 13–15 annettujen ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

5.   Tiedot, jotka eivät ole komissiolle tarpeen asian tutkimiseksi

| (10) | Komissio voi täytäntöönpanoasetuksen 5 artiklan 5 kohdan nojalla myöntää poikkeuksen velvoitteesta toimittaa ilmoituksessa jotkin tiedot tai asiakirjat tai muusta kyseiseen tietoon liittyvästä FS-PP-lomakkeen vaatimuksesta, jos komissio katsoo, että kyseisen velvoitteen tai vaatimuksen noudattaminen ei ole tarpeen asian tutkinnan kannalta. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ilmoituksen tekijät voivat pyytää komissiota luopumaan velvoitteesta toimittaa kyseiset tiedot tai muusta FS-PP-lomakkeen kyseiseen tietoon liittyvästä vaatimuksesta. Pyyntö olisi toimitettava tämän FS-PP-lomakkeen johdannon kappaleissa 13–15 annettujen vapautuspyyntöjä koskevien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

6.   Ilmoitusta edeltävät yhteydenotot ja vapautuspyynnöt

| (12) | Ilmoituksen tekijöitä kannustetaan yhteydenpitoon riittävän ajoissa ennen ilmoituksen tekemistä, mieluiten FS-PP-lomakkeen luonnoksen pohjalta. Mahdollisuus ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon on vapaaehtoisuuteen perustuva palvelu, jota komissio tarjoaa ilmoituksen tekijöille valmistellakseen ulkomaisten tukien alustavaa tarkastelua julkaistun julkisen hankintailmoituksen yhteydessä. Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito ei ole pakollista, mutta se saattaa olla hyödyllistä sekä ilmoituksen tekijöille että komissiolle päätettäessä muun muassa ilmoituslomakkeessa vaadittujen tietojen täsmällisestä määrästä, varsinkin kohdassa 3 ja taulukossa 1 annettavien tietojen osalta, sekä varmistettaessa, että ilmoitus on täydellinen. Lisäksi ilmoitusta edeltävä yhteydenpito voi johtaa vaadittavien tietojen määrän merkittävään vähenemiseen. Jos ilmoituksen tekijöitä (jotka toimivat yhtenä talouden toimijana) tai ilmoituksen tekijöiden ryhmittymiä (joissa ilmoituksen tekijät toimivat saman konsortion jäseninä) on useampia, ja kukin ilmoituksen tekijä tai ryhmittymä aikoo jättää oman tarjouksensa samassa julkisessa hankintamenettelyssä, ilmoitusta edeltävät keskustelut on käytävä kunkin ilmoituksen tekijän tai ilmoituksen tekijöiden ryhmittymän kanssa erikseen ja täysin luottamuksellisesti, jotta voidaan varmistaa tasapuolinen kilpailu kyseessä olevassa julkisessa hankintamenettelyssä. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Ilmoitusta edeltävässä yhteydenpidossa ilmoituksen tekijät voivat pyytää vapautusta tiettyjen tässä lomakkeessa vaadittujen tietojen toimittamisesta. Komissio käsittelee vapautuspyynnöt, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole kohtuudella saatavissa. Ilmoituksen tekijöiden olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan toimitettava parhaat arviot puuttuvista tiedoista ja yksilöitävä näiden arvioiden lähteet tai ilmoitettava, mistä komissio voisi saada ilmoituksen tekijöiltä puuttuvat tiedot. |
| --- | --- | --- |

(13)

a)

Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole kohtuudella saatavissa. Ilmoituksen tekijöiden olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan toimitettava parhaat arviot puuttuvista tiedoista ja yksilöitävä näiden arvioiden lähteet tai ilmoitettava, mistä komissio voisi saada ilmoituksen tekijöiltä puuttuvat tiedot.

| b) | Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole tarpeen asian tutkimiseksi. |
| --- | --- |

b)

Ilmoituksen tekijät esittävät riittävät perustelut sille, miksi kyseiset tiedot eivät ole tarpeen asian tutkimiseksi.

| (14) | Vapautuspyynnöt olisi esitettävä ilmoitusta edeltävässä vaiheessa kirjallisesti, mieluiten itse ilmoitusluonnoksessa (kyseisen kohdan tai alakohdan alussa). Komissio käsittelee vapautuspyynnöt ilmoitusta edeltävässä vaiheessa ilmoitusluonnoksen tarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Vaikka komissio olisikin hyväksynyt sen, että jokin tässä FS-PP-lomakkeessa pyydetty tieto voidaan jättää pois ilmoituksesta, tämä ei millään tavalla estä komissiota pyytämästä kyseistä tietoa milloin tahansa menettelyn aikana, erityisesti asetuksen (EU) 2022/2560 13 artiklan mukaisella tietopyynnöllä. |
| --- | --- |

(15)

7.   Ilmoituksen ja vakuutuksen on oltava virheetön ja täydellinen

| (16) | Ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevan ilmoituksen tapauksessa on toimitettava kohdissa 1–3, 6 ja 8 vaaditut tiedot, joten ne ovat täydellisen ilmoituksen edellytys. Kaikki vaaditut tiedot on toimitettava FS-PP-lomakkeen asianmukaisessa kohdissa ja tietojen on oltava virheettömiä ja täydellisiä. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Jos kyseessä on vakuutus siitä, että ulkomaisia taloudellisia panoksia ei ole saatu, on toimitettava kohdissa 1, 2, 7 ja 8 vaaditut tiedot, joten ne ovat täydellisen vakuutuksen edellytys. Kaikki vaaditut tiedot on toimitettava FS-PP-lomakkeen asianmukaisessa kohdissa ja tietojen on oltava totuudenmukaisia ja täydellisiä. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Erityisesti on huomioitava seuraavat:






  a) | Asetuksen (EU) 2022/2560 30 artiklan 2 ja 6 kohdassa säädetty 20 työpäivän määräaika alkaa täydellisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavana työpäivänä. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi arvioida ilmoitetut ulkomaiset taloudelliset panokset asetuksessa (EU) 2022/2560 säädettyjen tiukkojen määräaikojen puitteissa. |
| --- | --- | --- |

(18)

a)

Asetuksen (EU) 2022/2560 30 artiklan 2 ja 6 kohdassa säädetty 20 työpäivän määräaika alkaa täydellisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavana työpäivänä. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi arvioida ilmoitetut ulkomaiset taloudelliset panokset asetuksessa (EU) 2022/2560 säädettyjen tiukkojen määräaikojen puitteissa.

| b) | Ilmoituksen tekijöiden on ilmoitusta valmistellessaan tarkastettava, että komissiolle ilmoitettavien yhteyshenkilöiden nimet ja yhteystiedot, erityisesti sähköpostiosoitteet, ovat paikkansapitäviä, asianmukaisia ja ajan tasalla. |
| --- | --- |

b)

Ilmoituksen tekijöiden on ilmoitusta valmistellessaan tarkastettava, että komissiolle ilmoitettavien yhteyshenkilöiden nimet ja yhteystiedot, erityisesti sähköpostiosoitteet, ovat paikkansapitäviä, asianmukaisia ja ajan tasalla.

| c) | Vakuutus voidaan toimittaa ainoastaan, jos kaikki ilmoituksen tekijät vakuuttavat, etteivät ne ole kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana saaneet ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia. Jos vähintään yksi ilmoituksen tekijöistä on saanut ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia, toimitettuja tietoja pidetään tämän täytäntöönpanoasetuksen tarkoituksissa ilmoituksena. |
| --- | --- |

c)

Vakuutus voidaan toimittaa ainoastaan, jos kaikki ilmoituksen tekijät vakuuttavat, etteivät ne ole kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana saaneet ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia. Jos vähintään yksi ilmoituksen tekijöistä on saanut ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia, toimitettuja tietoja pidetään tämän täytäntöönpanoasetuksen tarkoituksissa ilmoituksena.

| d) | Pyydetyt ilmoituksen tekijöiden yhteystiedot on esitettävä komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuillaan määräämässä muodossa (6). Tarkasteluprosessin asianmukaisen sujumisen varmistamiseksi on tärkeää, että yhteystiedot pitävät paikkansa. Tässä yhteydessä ei tulisi käyttää henkilökohtaisia sähköpostiosoitteita, vaan ilmoituksesta vastaavan työryhmän yhteiskäytössä olevia osoitteita. Komissio voi todeta ilmoituksen puutteelliseksi, jos yhteystiedot on ilmoitettu väärin. |
| --- | --- |

d)

Pyydetyt ilmoituksen tekijöiden yhteystiedot on esitettävä komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuillaan määräämässä muodossa (6). Tarkasteluprosessin asianmukaisen sujumisen varmistamiseksi on tärkeää, että yhteystiedot pitävät paikkansa. Tässä yhteydessä ei tulisi käyttää henkilökohtaisia sähköpostiosoitteita, vaan ilmoituksesta vastaavan työryhmän yhteiskäytössä olevia osoitteita. Komissio voi todeta ilmoituksen puutteelliseksi, jos yhteystiedot on ilmoitettu väärin.

| e) | Kohdassa 6 edellytetyt liiteasiakirjat on toimitettava yhdessä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuillaan määräämän mallin mukaisen yhteenvetotaulukon kanssa. |
| --- | --- |

e)

Kohdassa 6 edellytetyt liiteasiakirjat on toimitettava yhdessä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuillaan määräämän mallin mukaisen yhteenvetotaulukon kanssa.

| f) | Täytäntöönpanoasetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaan ilmoituksessa tai ilmoituksen yhteydessä annettujen virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen katsotaan tekevän ilmoituksen virallisen ilmoituspäivämäärän määrittämisen näkökulmasta puutteelliseksi. |
| --- | --- |

f)

Täytäntöönpanoasetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaan ilmoituksessa tai ilmoituksen yhteydessä annettujen virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen katsotaan tekevän ilmoituksen virallisen ilmoituspäivämäärän määrittämisen näkökulmasta puutteelliseksi.

| g) | Asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos tarjoukseen tai osallistumishakemukseen liitetty ilmoitus on edelleen puutteellinen, vaikka komissio on pyytänyt sen täydentämistä, komission olisi annettava päätös, jossa hankintaviranomaista tai -yksikköä pyydetään tekemään päätös tällaisen sääntöjenvastaisen tarjouksen tai osallistumishakemuksen hylkäämisestä. |
| --- | --- |

g)

Asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos tarjoukseen tai osallistumishakemukseen liitetty ilmoitus on edelleen puutteellinen, vaikka komissio on pyytänyt sen täydentämistä, komission olisi annettava päätös, jossa hankintaviranomaista tai -yksikköä pyydetään tekemään päätös tällaisen sääntöjenvastaisen tarjouksen tai osallistumishakemuksen hylkäämisestä.

| h) | Asetuksen (EU) 2022/2560 33 artiklan 2 kohdan nojalla talouden toimijoille, jotka tahallaan tai tuottamuksellisesti antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja, voidaan määrätä sakkoja, jotka ovat enimmillään 1 prosentti niiden kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi komissio voi asetuksen (EU) 2022/2560 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla kumota päätöksensä, jos se on perustunut puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin. |
| --- | --- |

h)

Asetuksen (EU) 2022/2560 33 artiklan 2 kohdan nojalla talouden toimijoille, jotka tahallaan tai tuottamuksellisesti antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja, voidaan määrätä sakkoja, jotka ovat enimmillään 1 prosentti niiden kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi komissio voi asetuksen (EU) 2022/2560 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla kumota päätöksensä, jos se on perustunut puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin.

8.   Ilmoittamistapa

| (19) | Ilmoitukset on toimitettava jollakin unionin virallisista kielistä. Ilmoituksen tekijöiden nimet on toimitettava myös niiden alkuperäisellä kielellä. Tässä FS-PP-lomakkeessa vaaditut tiedot on esitettävä käyttäen sen kohtia ja alakohtia, ja tarvittaessa on liitettävä mukaan liiteasiakirjoja. Ilmoituksessa on oltava kohdan 8 mukainen lausuma. Jos kahdessa eri kohdassa annetut tiedot ovat osittain (tai kokonaan) päällekkäisiä, voidaan käyttää ristiviittauksia. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Ilmoituksen on oltava kunkin ilmoituksen tekijän puolesta lain nojalla toimimaan valtuutettujen henkilöiden tai ilmoituksen tekijöiden yhden tai useamman valtuutetun edustajan allekirjoittama. Ilmoitukseen on liitettävä vastaavat valtakirjat (tai kirjalliset todisteet valtuuksista). Ilmoituksia koskevat tekniset vaatimukset ja ohjeet on julkaistu komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston verkkosivuilla. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Tämän FS-PP-lomakkeen kohdan 3 osalta ilmoituksen tekijöitä kehotetaan harkitsemaan, olisiko kohdan tiedot selkeyden vuoksi parasta esittää numeroinnin mukaisessa järjestyksessä vai voidaanko ne yhdistää kunkin yksittäisen ulkomaisen taloudellisen panoksen (tai ulkomaisten taloudellisten panosten kokonaisuuden) osalta. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Selkeyden vuoksi tietyt tiedot voidaan esittää liitteissä. On kuitenkin tärkeää, että kaikki olennaiset tiedot esitetään itse ilmoituksessa. Liitteitä tulee käyttää ainoastaan itse ilmoituksessa annettujen tietojen täydentämiseen, ja ilmoituksen tekstissä on mainittava selkeästi, että liitteessä annetaan täydentäviä tietoja. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Liiteasiakirjat on toimitettava niiden alkuperäisellä kielellä. Jos tämä ei ole jokin unionin virallisista kielistä, on liitettävä mukaan käännös menettelykielelle (täytäntöönpanoasetuksen 5 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

(23)

9.   Luottamuksellisuus ja henkilötiedot

| (24) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklassa ja asetuksen (EU) 2022/2560 43 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio, sen virkamiehet ja muu henkilöstö eivät paljasta asetusta soveltaessaan saamiaan salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Tätä periaatetta on sovellettava myös ilmoituksen tekijöiden välisen tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Jos ilmoituksen tekijä katsoo, että olisi sen etujen vastaista julkaista tai muulla tavoin paljastaa muille osapuolille, kuten muille talouden toimijoille, joiden kanssa ne tekevät ilmoituksen, tai kyseiselle hankintaviranomaiselle tai yksikölle, joitakin pyydettyjä tietoja, sen olisi toimitettava tällaiset tiedot hankintaviranomaiselle tai -yksikölle erikseen niin, että jokaisella sivulla on selkeästi merkintä ”Luottamuksellinen”. Tätä varten voidaan toimittaa erillinen salattu asiakirjakokonaisuus ja toimittaa salausavain komissiolle erikseen. Ilmoituksen tekijän on esitettävä perustelut sille, miksi näitä tietoja ei pitäisi paljastaa tai julkistaa. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Tapauksissa, joissa ilmoituksen täyttää useampi kuin yksi ilmoituksen tekijä, liikesalaisuudet voidaan toimittaa erillisessä tiedostossa/kuoressa mainiten ne liitteinä ilmoituslomakkeessa. Jotta ilmoitusta voidaan pitää täydellisenä, kaikki tällaiset liitteet on mainittava ilmoituksessa. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Kaikkien ilmoituksessa tai sen yhteydessä toimitettujen henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (7). |
| --- | --- |

(27)

KOHTA 1

Kuvaus julkisesta hankintamenettelystä

| 1.1 | Linkki TED-palvelussa (Tenders Electronic Daily) ja mahdollisilla muilla alustoilla julkaistuun hankintailmoitukseen ja julkista hankintamenettelyä koskeva tiivistelmä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jos ilmoituksen tekijät käyttävät yhteistä eurooppalaista hankinta-asiakirjaa (ESPD), velvoite toimittaa tiivistelmä julkisesta hankintamenettelystä olisi täytettävä täyttämällä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/7 (8) liitteessä 2 oleva I osa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jos ilmoituksen tekijät toimittavat tietonsa ESPD:tä käyttäen, tämän FS-PP-lomakkeen kohdan 1 tiedot olisi tuotava ESPD:stä suoraan FS-PP-lomakkeeseen käyttäen komission tarjoamaa digitaalista palvelua. Ellei tällaista mahdollisuutta ole, hankintaviranomaisen tai -yksikön olisi toimitettava komissiolle ilmoitus ja täytetty ESPD:n liitteessä 2 oleva I osa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jos ilmoituksen tekijät eivät toimita tietojaan ESPD:tä käyttäen, tähän kohtaan on täytettävä ESPD:n liitteessä 2 olevan I osan tiedot. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jos ilmoituksen tekijät toimittavat tietonsa ESPD:tä käyttäen vain osittain, puuttuvat ESPD:n liitteessä 2 olevan I osan tiedot on toimitettava tässä kohdassa. |
| --- | --- |

1.5

KOHTA 2

Tiedot ilmoituksen tekijöistä

| 2.1 | Jos ilmoituksen tekijät käyttävät ESPD-asiakirjaa, velvoite antaa tiedot ilmoituksen tekijöistä voidaan täyttää toimittamalla yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan vakiolomakkeen vahvistamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/7 liitteessä 2 oleva II osa. ESPD täytetään kaikkien tarjouskilpailuun osallistuvien tai osallistumispyynnön esittäneiden talouden toimijoiden osalta sekä niiden alihankkijoiden osalta, joiden voimavaroja hyödynnetään, jotta valintaperusteet täytetään. Alihankkijoiden, jotka eivät ole asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja pääasiallisia alihankkijoita, ei tarvitse täyttää lomakkeen tätä kohtaa. Alihankkijoiden, jotka ovat asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja pääasiallisia alihankkijoita, mutta joiden voimavaroja ei hyödynnetä direktiivin 2014/24/EU 63 artiklaa tai direktiivin 2014/25/EU 79 artiklaa noudattaen, on täytettävä tämä kohta manuaalisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jos ilmoituksen tekijät toimittavat tietonsa ESPD:tä käyttäen, FS-PP-lomakkeen tämä osa on tuotava ESPD:stä suoraan tähän FS-PP-lomakkeeseen käyttäen komission tarjoamaa digitaalista palvelua. Ellei tällaista mahdollisuutta ole, hankintaviranomaisen tai -yksikön on toimitettava komissiolle tämä ilmoitus ja täytetty ESPD:n liitteessä 2 oleva II osa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jos ilmoituksen tekijät eivät toimita tietojaan ESPD:tä käyttäen, tähän kohtaan on täytettävä ESPD:n liitteessä 2 olevan II osan tiedot. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jos ilmoituksen tekijät toimittavat tietonsa ESPD:tä käyttäen vain osittain, puuttuvat ESPD:n liitteessä 2 olevan II osan tiedot on toimitettava tässä kohdassa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Viestinnässä käytettävään EU Login -tiliin liitetty sähköpostiosoite tai yksilöllinen tunniste. |
| --- | --- |

2.5

KOHTA 3

Ulkomaiset taloudelliset panokset

| 3.1 | Arvioitaessa, aiheuttavatko julkisessa hankintamenettelyssä saadut ulkomaiset tuet kilpailun vääristymistä, tarkastellaan vääristymisen indikaattoreita (9) ja sitä, onko tarjous kohtuuttoman edullinen suhteessa kyseessä oleviin rakennusurakoihin tai tavara- tai palveluhankintoihin (10). Ilmoituksen tekijöiden olisi raportoitava tässä kohdassa ainoastaan asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa tarkoitetut ulkomaiset taloudelliset panokset, jotka todennäköisimmin vääristävät sisämarkkinoita. Muiden ulkomaisten taloudellisten panosten osalta ks. kohta 3.3 ja taulukko 1. Sellaisten asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 28 artiklan 2 kohdan kynnysarvot täyttävien julkisten hankintamenettelyjen osalta, joissa ilmoituksen tekijöille on myönnetty kolmen ilmoitusta edeltävän vuoden aikana asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla ilmoitettavia ulkomaisia taloudellisia panoksia, on todettava kunkin ilmoituksen tekijän osalta, onko ilmoitusta edeltävien kolmen vuoden aikana sille yksinään myönnetty (11) vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa luetelluista luokista






  3.1.1 | Jotta voidaan määrittää, onko ulkomainen taloudellinen panos myönnetty asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle vaikeuksissa olevalle yritykselle, ilmoittakaa, täyttyikö mikään seuraavista edellytyksistä minään ajankohtana ilmoitusta edeltäneinä kolmena vuotena.






  3.1.1.1 | Onko ilmoituksen tekijä osakeyhtiö, joka on menettänyt yli puolet merkitystä osakepääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Jotta voidaan määrittää, onko ulkomainen taloudellinen panos myönnetty asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle vaikeuksissa olevalle yritykselle, ilmoittakaa, täyttyikö mikään seuraavista edellytyksistä minään ajankohtana ilmoitusta edeltäneinä kolmena vuotena.

3.1.1.1

Onko ilmoituksen tekijä osakeyhtiö, joka on menettänyt yli puolet merkitystä osakepääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.2 | Onko ilmoituksen tekijä yritys, jossa ainakin joillakin osakkailla on rajaamaton vastuu yhtiön velasta ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta pääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2

Onko ilmoituksen tekijä yritys, jossa ainakin joillakin osakkailla on rajaamaton vastuu yhtiön velasta ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisesta pääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi?

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.3 | Onko ilmoituksen tekijä asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi tai täyttääkö se kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi velkojien pyynnöstä?












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3

Onko ilmoituksen tekijä asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi tai täyttääkö se kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi velkojien pyynnöstä?

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.4 | Jos kyseinen ilmoituksen tekijä ei ole pk-yritys (12):






  3.1.1.4.1 | Onko ilmoituksen tekijän velkaantumisaste ollut yli 7,5 kahden edellisvuoden ajan
  ja |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4

Jos kyseinen ilmoituksen tekijä ei ole pk-yritys (12):

3.1.1.4.1

Onko ilmoituksen tekijän velkaantumisaste ollut yli 7,5 kahden edellisvuoden ajan

ja

| 3.1.1.4.2 | onko ilmoituksen tekijän käyttökatteen (EBITDA) suhde (13) nettorahoituskuluihin ollut alle 1,0 kahden edellisvuoden ajan?












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.2

onko ilmoituksen tekijän käyttökatteen (EBITDA) suhde (13) nettorahoituskuluihin ollut alle 1,0 kahden edellisvuoden ajan?

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.5 | Jos vastaus johonkin kohtien 3.1.1.1–3.1.1.4 kysymyksistä oli jonkin ilmoituksen tekijän osalta ”kyllä”, on ilmoitettava, saiko kyseessä oleva yritys vaikeuksissa ollessaan ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka ovat saattaneet osaltaan auttaa sitä palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa (esim. tilapäinen maksuvalmiusapu) tai pitämään kyseisen yrityksen toiminnassa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimisen edellyttämän lyhyen ajan.







  Ilmoituksen tekijä(t) | ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.5

Jos vastaus johonkin kohtien 3.1.1.1–3.1.1.4 kysymyksistä oli jonkin ilmoituksen tekijän osalta ”kyllä”, on ilmoitettava, saiko kyseessä oleva yritys vaikeuksissa ollessaan ulkomaisia taloudellisia panoksia, jotka ovat saattaneet osaltaan auttaa sitä palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa (esim. tilapäinen maksuvalmiusapu) tai pitämään kyseisen yrityksen toiminnassa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimisen edellyttämän lyhyen ajan.

Ilmoituksen tekijä(t)

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.6 | Jos vastaus johonkin kohdissa 3.1.1.1–3.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli jonkin ilmoituksen tekijän osalta ”kyllä”, onko olemassa rakenneuudistussuunnitelma, joka voi johtaa ilmoituksen tekijän pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, ja sisältyykö tähän rakenneuudistussuunnitelmaan ilmoituksen tekijän merkittävä oma rahoitusosuus? Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä suunnitelmasta. |
| --- | --- |

3.1.1.6

Jos vastaus johonkin kohdissa 3.1.1.1–3.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli jonkin ilmoituksen tekijän osalta ”kyllä”, onko olemassa rakenneuudistussuunnitelma, joka voi johtaa ilmoituksen tekijän pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, ja sisältyykö tähän rakenneuudistussuunnitelmaan ilmoituksen tekijän merkittävä oma rahoitusosuus? Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä suunnitelmasta.

| 3.1.1.7 | Jos vastaus johonkin kohdissa 3.1.1.1–3.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli ”kyllä”, vastaus on perusteltava ja vastauksessa on viitattava liitteenä toimitettaviin todisteisiin tai asiakirjoihin (tällaisia todisteita voivat olla esimerkiksi ilmoituksen tekijän viimeisimmät tuloslaskelmat ja taseet, tuomioistuimen päätös yrityksen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta tai asiakirjat näytöksi siitä, että kansallisen yhtiöoikeuden mukaiset perusteet maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä täyttyvät jne.). |
| --- | --- |

3.1.1.7

Jos vastaus johonkin kohdissa 3.1.1.1–3.1.1.4 esitetyistä kysymyksistä oli ”kyllä”, vastaus on perusteltava ja vastauksessa on viitattava liitteenä toimitettaviin todisteisiin tai asiakirjoihin (tällaisia todisteita voivat olla esimerkiksi ilmoituksen tekijän viimeisimmät tuloslaskelmat ja taseet, tuomioistuimen päätös yrityksen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta tai asiakirjat näytöksi siitä, että kansallisen yhtiöoikeuden mukaiset perusteet maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä täyttyvät jne.).

| 3.1.2 | Ulkomainen taloudellinen panos, joka myönnetään yrityksen velkoja tai vastuita koskevana rajoittamattomana takauksena, eli ilman, että takauksen määrää tai kestoa rajoitetaan (5 artiklan 1 kohdan b alakohta).












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Ulkomainen taloudellinen panos, joka myönnetään yrityksen velkoja tai vastuita koskevana rajoittamattomana takauksena, eli ilman, että takauksen määrää tai kestoa rajoitetaan (5 artiklan 1 kohdan b alakohta).

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.3 | Vientirahoitustoimenpide, joka ei ole julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukainen (5 artiklan 1 kohdan c alakohta).












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Vientirahoitustoimenpide, joka ei ole julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukainen (5 artiklan 1 kohdan c alakohta).

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.4 | Ulkomainen taloudellinen panos, jonka avulla yritys voi tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, jonka perusteella yrityksen kanssa saatettaisiin tehdä asiaankuuluva sopimus (5 artiklan 1 kohdan e alakohta).












  ☐ | kyllä |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Ulkomainen taloudellinen panos, jonka avulla yritys voi tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, jonka perusteella yrityksen kanssa saatettaisiin tehdä asiaankuuluva sopimus (5 artiklan 1 kohdan e alakohta).

☐

kyllä

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.2 | Kustakin ilmoituksen tekemistä edeltäneiden kolmen vuoden aikana keskittymän osapuolille myönnetystä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta, joka voi kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa luetelluista luokista, seuraavat tiedot ja tarvittavat liiteasiakirjat:






  3.2.1 | Taloudellisen panoksen muoto (esim. laina, verovapautus, pääomanlisäys, verokannustin, luontoissuoritus jne.). |
| --- | --- | --- |

3.2

3.2.1

Taloudellisen panoksen muoto (esim. laina, verovapautus, pääomanlisäys, verokannustin, luontoissuoritus jne.).

| 3.2.2 | Taloudellisen panoksen myöntänyt kolmas maa ja tuen myöntänyt viranomainen tai taho. |
| --- | --- |

3.2.2

Taloudellisen panoksen myöntänyt kolmas maa ja tuen myöntänyt viranomainen tai taho.

| 3.2.3 | Kunkin taloudellisen panoksen suuruus. |
| --- | --- |

3.2.3

Kunkin taloudellisen panoksen suuruus.

| 3.2.4 | Osapuolelle myönnetyn taloudellisen panoksen tarkoitus ja taloudellinen perustelu. |
| --- | --- |

3.2.4

Osapuolelle myönnetyn taloudellisen panoksen tarkoitus ja taloudellinen perustelu.

| 3.2.5 | Onko taloudelliseen panokseen ja sen käyttöön liitetty ehtoja? |
| --- | --- |

3.2.5

Onko taloudelliseen panokseen ja sen käyttöön liitetty ehtoja?

| 3.2.6 | Kuvaus kyseisten taloudellisten panosten pääpiirteistä ja ominaisuuksista (esim. lainan tapauksessa korot ja laina-aika). |
| --- | --- |

3.2.6

Kuvaus kyseisten taloudellisten panosten pääpiirteistä ja ominaisuuksista (esim. lainan tapauksessa korot ja laina-aika).

| 3.2.7 | Koituuko ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta sen saaneelle yritykselle asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitettua etua? Miksi näin on (viittauksin kohdan 6 yhteydessä esitettyihin liiteasiakirjoihin)? |
| --- | --- |

3.2.7

Koituuko ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta sen saaneelle yritykselle asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitettua etua? Miksi näin on (viittauksin kohdan 6 yhteydessä esitettyihin liiteasiakirjoihin)?

| 3.2.8 | Rajoittuuko taloudellinen panos asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tiettyihin yrityksiin tai tuotannonaloihin (14)? Miksi näin on (viittauksin kohdan 6 yhteydessä esitettyihin liiteasiakirjoihin)? |
| --- | --- |

3.2.8

Rajoittuuko taloudellinen panos asetuksen (EU) 2022/2560 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tiettyihin yrityksiin tai tuotannonaloihin (14)? Miksi näin on (viittauksin kohdan 6 yhteydessä esitettyihin liiteasiakirjoihin)?

| 3.2.9 | Myönnetäänkö ulkomainen taloudellinen panos ainoastaan yksinomaan kyseessä olevaan julkiseen hankintaan liittyviin toimintakustannuksiin (15)? |
| --- | --- |

3.2.9

Myönnetäänkö ulkomainen taloudellinen panos ainoastaan yksinomaan kyseessä olevaan julkiseen hankintaan liittyviin toimintakustannuksiin (15)?

| 3.3 | Yleiskatsaus ilmoituksen tekijöille ilmoitusta edeltäneinä kolmena vuotena myönnetyistä vähintään 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa luetelluista luokista, käyttäen taulukon 1 mallia ja siinä esitettyjä ohjeita. |
| --- | --- |

3.3

KOHTA 4

Perustelut sille, että tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen

| 4.1 | Liittyykö ulkomaiseen taloudelliseen panokseen, jonka avulla yritys voi tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, jonka perusteella yrityksen kanssa saatettaisiin tehdä asiaankuuluva sopimus (asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan e alakohta), tekijöitä, mukaan lukien direktiivin 2014/24/EU 69 artiklan 2 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 84 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut seikat, joilla voidaan osoittaa, että tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen suoraan tai välillisesti taloudellisen panoksen ansiosta? |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Perusteluissa voidaan viitata esimerkiksi seuraaviin:






  4.2.1 | valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudelliset näkökohdat, |
| --- | --- | --- |

4.2

4.2.1

valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudelliset näkökohdat,

| 4.2.2 | valitut tekniset ratkaisut tai tarjoajan käytettävissä olevat poikkeuksellisen edulliset ehdot tuotteiden toimittamiseksi, palvelun suorittamiseksi tai töiden toteuttamiseksi, |
| --- | --- |

4.2.2

valitut tekniset ratkaisut tai tarjoajan käytettävissä olevat poikkeuksellisen edulliset ehdot tuotteiden toimittamiseksi, palvelun suorittamiseksi tai töiden toteuttamiseksi,

| 4.2.3 | tarjottujen töiden, tuotteiden tai palvelujen omintakeisuus, |
| --- | --- |

4.2.3

tarjottujen töiden, tuotteiden tai palvelujen omintakeisuus,

| 4.2.4 | sovellettavien ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteiden noudattaminen ja |
| --- | --- |

4.2.4

sovellettavien ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteiden noudattaminen ja

| 4.2.5 | alihankintaa koskevien velvoitteiden noudattaminen. |
| --- | --- |

4.2.5

alihankintaa koskevien velvoitteiden noudattaminen.

KOHTA 5

Mahdolliset myönteiset vaikutukset

| 5.1 | Mahdolliset myönteiset vaikutukset kyseisen tuetun taloudellisen toiminnan kehitykseen sisämarkkinoilla perusteluineen. Ulkomaisten tukien mahdolliset muut myönteiset vaikutukset, kuten laajemmat myönteiset vaikutukset suhteessa politiikkatavoitteisiin, erityisesti unionin tavoitteisiin. Milloin ja missä nämä vaikutukset näkyvät tai niiden odotetaan näkyvän? Kuvaus kustakin myönteisestä vaikutuksesta. |
| --- | --- |

5.1

KOHTA 6

Liiteasiakirjat

Kunkin ilmoituksen tekijän osalta:

| 6.1 | Kohdan 3.1 mukaisesti kopiot kaikista virallisista asiakirjoista, jotka liittyvät taloudellisiin panoksiin, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa tarkoitetuista luokista. |
| --- | --- |

6.1

Kohdan 3.1 mukaisesti kopiot kaikista virallisista asiakirjoista, jotka liittyvät taloudellisiin panoksiin, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa tarkoitetuista luokista.

| 6.2 | Kopiot seuraavista johtoelimen, hallituksen tai valvontaelimen jäsenten laatimista, näille laadituista tai näiden saamista asiakirjoista: analyysit, raportit, tutkimukset, selvitykset, esitykset ja muut vastaavat asiakirjat, joissa käsitellään sellaisten ulkomaisten taloudellisten panosten tarkoitusta, käyttöä ja taloudellisia perusteita, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa luetelluista luokista. Kopiot vastaavista ulkomaisen taloudellisen panoksen myöntäneen tahon laatimista, sille laadituista tai sen saamista asiakirjoista siltä osin kuin ne ovat hallussanne tai julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

6.2

Kopiot seuraavista johtoelimen, hallituksen tai valvontaelimen jäsenten laatimista, näille laadituista tai näiden saamista asiakirjoista: analyysit, raportit, tutkimukset, selvitykset, esitykset ja muut vastaavat asiakirjat, joissa käsitellään sellaisten ulkomaisten taloudellisten panosten tarkoitusta, käyttöä ja taloudellisia perusteita, jotka voivat kuulua johonkin asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdassa luetelluista luokista. Kopiot vastaavista ulkomaisen taloudellisen panoksen myöntäneen tahon laatimista, sille laadituista tai sen saamista asiakirjoista siltä osin kuin ne ovat hallussanne tai julkisesti saatavilla.

| 6.3 | Mahdollinen verkko-osoite, jossa on saatavilla ilmoituksen tekijöiden viimeisimmät vuosikertomukset tai vuositilinpäätökset, tai ellei tällaista osoitetta ole, kopiot viimeisimmistä vuosikertomuksista ja vuositilinpäätöksistä. |
| --- | --- |

6.3

Mahdollinen verkko-osoite, jossa on saatavilla ilmoituksen tekijöiden viimeisimmät vuosikertomukset tai vuositilinpäätökset, tai ellei tällaista osoitetta ole, kopiot viimeisimmistä vuosikertomuksista ja vuositilinpäätöksistä.

| 6.4 | Kun ilmoituksen tekijät täyttämällä tämän lomakkeen kohdan 4 esittävät perusteluja sille, ettei tarjous ole kohtuuttoman edullinen, niiden on toimitettava ilmoitusta edeltävältä kolmelta vuodelta asiakirjat perustelujen tueksi. Tällaisia asiakirjoja voivat tapauksen mukaan olla muun muassa seuraavat:






  a) | tarkasteltavaa ajanjaksoa koskevat veroilmoitukset, mukaan lukien kopiot yritysveroilmoituksista ja arvonlisäveroilmoituksista ja |
| --- | --- | --- |

6.4

Kun ilmoituksen tekijät täyttämällä tämän lomakkeen kohdan 4 esittävät perusteluja sille, ettei tarjous ole kohtuuttoman edullinen, niiden on toimitettava ilmoitusta edeltävältä kolmelta vuodelta asiakirjat perustelujen tueksi. Tällaisia asiakirjoja voivat tapauksen mukaan olla muun muassa seuraavat:

a)

tarkasteltavaa ajanjaksoa koskevat veroilmoitukset, mukaan lukien kopiot yritysveroilmoituksista ja arvonlisäveroilmoituksista ja

| b) | liiketoimintasuunnitelmat ja markkinatutkimukset, jotka ovat perustana päätökselle osallistua julkiseen hankintamenettelyyn. |
| --- | --- |

b)

liiketoimintasuunnitelmat ja markkinatutkimukset, jotka ovat perustana päätökselle osallistua julkiseen hankintamenettelyyn.

KOHTA 7

Vakuutus

| 7.1 | Johdannon kappaleen 6 mukaisesti sellaisten asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 28 artiklan 2 kohdassa säädetyt kynnysarvot täyttävien julkisten hankintamenettelyjen osalta, joissa ilmoituksen tekijät eivät ole kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana saaneet asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla ilmoitettavaa ulkomaista taloudellista panosta, on täytettävä tämän lomakkeen tämä kohta ja kohdat 1, 2 ja 8 ja annettava seuraava vakuutus:

  ”
  Yksikään ilmoituksen tekijöistä ei ole saanut ulkomaisia taloudellisia panoksia, joista olisi asetuksen (EU) 2022/2560 4 luvun nojalla ilmoitettava.
  ” |
| --- | --- |

7.1

”
  Yksikään ilmoituksen tekijöistä ei ole saanut ulkomaisia taloudellisia panoksia, joista olisi asetuksen (EU) 2022/2560 4 luvun nojalla ilmoitettava.
  ”

| 7.2 | Asetuksen (EU) 2022/2560 29 artiklan 1 kohdassa säädetyn velvoitteen mukaisesti ilmoituksen tekijöiden on lueteltava kaikki saamansa ulkomaiset taloudelliset panokset. Tämä velvoite kattaa kaikki asetuksen (EU) 2022/2560 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ilmoitusta edellyttämättömät ulkomaiset taloudelliset panokset, jotka on saatu vakuutusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Sellaiset vakuutusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana saadut ilmoitusta edellyttämättömät ulkomaiset taloudelliset panokset, joiden arvo on alle 1 miljoona euroa mutta suurempi kuin alla kohdassa 7.4 tarkoitettu arvo, voidaan kuitenkin ilmoittaa taulukossa 2 koosteena erittelemättä yksittäisten panosten arvoa. Komission pyynnöstä tällaisista ulkomaisista taloudellisista panoksista on toimitettava eritellyt tiedot. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Asetuksen (EU) 2022/2560 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti vakuutuksen yhteydessä ei tarvitse mainita ulkomaisia taloudellisia panoksia, joiden kokonaismäärä kolmatta maata kohti vakuutusta edeltävien kolmen vuoden aikana on pienempi kuin komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (16) 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määritelty vähämerkityksisen tuen määrä. |
| --- | --- |

7.4

KOHTA 8

Lausuma

| 8.1 | Ilmoituksen lopussa on oltava seuraava lausuma, joka kaikkien ilmoituksen tekijöiden on allekirjoitettava: |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ”Ilmoituksen tekijät vahvistavat, että tässä ilmoituksessa tai vakuutuksessa annetut tiedot ovat heidän parhaan tietämyksensä mukaan todenmukaisia, virheettömiä ja täydellisiä, että he ovat toimittaneet FS-PP-lomakkeessa vaadittujen asiakirjojen todenmukaiset ja täydelliset jäljennökset, että kaikki arviot on ilmoitettu arvioiksi ja ovat ilmoituksen tekijöiden parhaita arvioita seikoista, joita ne koskevat, ja että kaikki näkemykset on esitetty vilpittömässä mielessä. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Ilmoituksen tekijät ovat tietoisia sakkoja ja uhkasakkoja koskevista asetuksen (EU) 2022/2560 33 artiklan säännöksistä.” |
| --- | --- |

8.3

Päivämäärä:

| [allekirjoittaja 1]
  Nimi:
  Organisaatio:
  Asema:
  Osoite:
  Puhelinnumero:
  Sähköposti:
  [’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus] | [tarvittaessa allekirjoittaja 2 jne., toistetaan niin monta kertaa kuin ilmoituksen tekijöitä on]
  Nimi:
  Organisaatio:
  Asema:
  Osoite:
  Puhelinnumero:
  Sähköposti:
  [’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus] |
| --- | --- |

[allekirjoittaja 1]

Nimi:

Organisaatio:

Asema:

Osoite:

Puhelinnumero:

Sähköposti:

[’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus]

[tarvittaessa allekirjoittaja 2 jne., toistetaan niin monta kertaa kuin ilmoituksen tekijöitä on]

Nimi:

Organisaatio:

Asema:

Osoite:

Puhelinnumero:

Sähköposti:

[’sähköisesti allekirjoitettu’ / allekirjoitus]

Taulukko 1

Taulukko 1

Ohjeet tietojen antamiseksi ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetuista luokista (kohta 3.3)

Ohjeet tietojen antamiseksi ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetuista luokista (kohta 3.3)

| 1. | Tässä taulukossa esitetään yleiskatsaus ilmoituksen tekijöille ilmoitusta edeltäneinä kolmena vuotena kunkin kolmannen maan myöntämistä yli 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa luetelluista luokista, alla olevan mallin ja ohjeistuksen mukaisesti. Kohdassa A selvennetään, mitkä tiedot taulukossa on esitettävä, ja kohdassa B, mitä tietoja ei tarvitse esittää. |
| --- | --- |

1.

Tässä taulukossa esitetään yleiskatsaus ilmoituksen tekijöille ilmoitusta edeltäneinä kolmena vuotena kunkin kolmannen maan myöntämistä yli 1 miljoonan euron ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka eivät

A.   Taulukossa esitettävät tiedot

Taulukossa esitettävät tiedot

| 2. | Taloudelliset panostukset ryhmitellään kolmannen maan ja tyypin mukaan esim. suora avustus, laina/rahoitusväline/takaisinmaksettavat ennakot, veroetu, takaus, riskipääomainstrumentti, oman pääoman ehtoinen interventio, velkojen kuoletus, yrityksen muuhun kuin taloudelliseen toimintaan tarkoitetut panokset (ks. asetuksen (EU) 2022/2560 johdanto-osan 16 kappale) tai muu. |
| --- | --- |

2.

Taloudelliset panostukset ryhmitellään kolmannen maan ja tyypin

| 3. | Taulukossa esitetään vain ne maat, joiden ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä on vähintään 4 miljoonaa euroa (laskettuna kohdan 5 mukaisesti). |
| --- | --- |

3.

Taulukossa esitetään vain ne maat, joiden ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä on vähintään 4 miljoonaa euroa (laskettuna kohdan 5 mukaisesti).

| 4. | Kunkin tyyppisen taloudellisen panoksen osalta lyhyt kuvaus taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja panoksen myöntäneistä tahoista. |
| --- | --- |

4.

Kunkin tyyppisen taloudellisen panoksen osalta lyhyt kuvaus taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja panoksen myöntäneistä tahoista.

| 5. | Kunkin kolmannen maan ilmoitusta edeltäneiden kolmen vuoden aikana myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä vaihteluvälinä alla olevan taulukon huomautuksissa esitetyllä tavalla. Tätä määrää laskettaessa on otettava huomioon seuraavat näkökohdat:






  a) | Mukaan otetaan asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvat ulkomaiset taloudelliset panokset, joista on annettu tietoja kohdissa 3.1 ja 3.2. |
| --- | --- | --- |

5.

Kunkin kolmannen maan

vaihteluvälinä

a)

Mukaan otetaan asetuksen (EU) 2022/2560 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvat ulkomaiset taloudelliset panokset, joista on annettu tietoja kohdissa 3.1 ja 3.2.

| b) | Mukaan ei oteta kohtien 6 ja 7 mukaan huomiotta jätettäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia. |
| --- | --- |

b)

Mukaan ei oteta kohtien 6 ja 7 mukaan huomiotta jätettäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia.

ei

B.   Poikkeukset

Poikkeukset

| 6. | Taulukossa ei tarvitse antaa kuvausta seuraavista ulkomaisista taloudellisista panoksista:






  a) | Verojen ja/tai sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, veroarmahdukset ja verovapausjaksot sekä yleisesti sovellettavat tavanomaiset poistot ja tappiontasaukset. Jos nämä toimenpiteet rajoittuvat esimerkiksi tiettyihin toimialoihin, alueisiin tai yrityksiin (yritystyyppeihin), ne on otettava mukaan. |
| --- | --- | --- |

6.

Taulukossa ei

a)

Verojen ja/tai sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, veroarmahdukset ja verovapausjaksot sekä yleisesti sovellettavat tavanomaiset poistot ja tappiontasaukset. Jos nämä toimenpiteet rajoittuvat esimerkiksi tiettyihin toimialoihin, alueisiin tai yrityksiin (yritystyyppeihin), ne on otettava mukaan.

| b) | Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen kahden- tai monenvälisten sopimusten mukaisesti myönnettävät verohelpotukset sekä kansallisen verolainsäädännön nojalla sovellettavat yksipuoliset verohelpotukset kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi, jos niissä noudatetaan samaa logiikkaa kuin kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

b)

Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen kahden- tai monenvälisten sopimusten mukaisesti myönnettävät verohelpotukset sekä kansallisen verolainsäädännön nojalla sovellettavat yksipuoliset verohelpotukset kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi, jos niissä noudatetaan samaa logiikkaa kuin kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.

| c) | Tavaroiden/palvelujen (rahoituspalveluja lukuun ottamatta) tarjonta/osto markkinaehdoin osana tavanomaista liiketoimintaa, esimerkiksi tavaroiden tai palvelujen tarjonta/osto, joka toteutetaan kilpailuun perustuvan, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailumenettelyn perusteella. |
| --- | --- |

c)

Tavaroiden/palvelujen (rahoituspalveluja lukuun ottamatta) tarjonta/osto markkinaehdoin osana tavanomaista liiketoimintaa, esimerkiksi tavaroiden tai palvelujen tarjonta/osto, joka toteutetaan kilpailuun perustuvan, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailumenettelyn perusteella.

| d) | Alle 1 miljoonan euron yksittäiset ulkomaiset taloudelliset panokset.







  Kolmas maa | Taloudellisen panoksen tyyppi (*1) | Lyhyt kuvaus taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja myöntävästä tahosta (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Maa A | Tyyppi 1 | |
| Tyyppi 2 | |
| Tyyppi 3 | |
| Tyyppi 4 | |
| ... | |
| A:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3) |
| Maa B | Tyyppi 1 | |
| Tyyppi 2 | |
| Tyyppi 3 | |
| Tyyppi 4 | |
| ... | |
| B:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3) |
| Maa C | | |
| ... | | |
| | | |
| Huom. | Esittäkää kunkin ilmoituksen tekijän osalta erillinen taulukko. Kolmannet maat ja mahdollisuuksien mukaan erityyppiset panokset olisi esitettävä ulkomaisen taloudellisen panoksen kokonaismäärän mukaan suurimmasta pienimpään. |

d)

Alle 1 miljoonan euron yksittäiset ulkomaiset taloudelliset panokset.

Kolmas maa

Taloudellisen panoksen tyyppi (*1)

*1

Lyhyt kuvaus taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja myöntävästä tahosta (*2)

*2

Maa A

Tyyppi 1

Tyyppi 1

Tyyppi 2

Tyyppi 2

Tyyppi 3

Tyyppi 3

Tyyppi 4

Tyyppi 4

...

A:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3)

*3

Maa B

Tyyppi 1

Tyyppi 1

Tyyppi 2

Tyyppi 2

Tyyppi 3

Tyyppi 3

Tyyppi 4

Tyyppi 4

...

B:n myöntämien taloudellisten panosten arvioitu kokonaismäärä: [...] euroa (*3)

*3

Maa C

...

Huom.

Esittäkää kunkin ilmoituksen tekijän osalta erillinen taulukko. Kolmannet maat ja mahdollisuuksien mukaan erityyppiset panokset olisi esitettävä ulkomaisen taloudellisen panoksen kokonaismäärän mukaan suurimmasta pienimpään.

C.   Lisätietoa

Lisätietoa

| 7. | Se, onko tietyillä ulkomaisilla taloudellisilla panoksilla merkitystä yksittäisen julkisen hankintamenettelyn arvioinnissa, voi riippua useista tekijöistä, kuten kyseessä olevista toimialoista tai toiminnoista, taloudellisten panosten tyypistä tai muista tapauksen erityispiirteistä. Näiden erityispiirteiden vuoksi komissio voi pyytää lisätietoja, jos se katsoo tällaiset tiedot tarpeellisiksi arviointiaan varten.

  Taulukko 2


  Ulkomaiset taloudelliset panokset, joiden arvo on alle 1 miljoona euroa mutta suurempi kuin kohdassa 7.4 tarkoitettu arvo







  Kolmas maa | Lyhyt kuvaus taloudellisista panoksista |
| --- | --- | --- |
| Maa A | |
| Maa B | |
| Maa C | |
| ... | |
| | |

7.

Se, onko tietyillä ulkomaisilla taloudellisilla panoksilla merkitystä yksittäisen julkisen hankintamenettelyn arvioinnissa, voi riippua useista tekijöistä, kuten kyseessä olevista toimialoista tai toiminnoista, taloudellisten panosten tyypistä tai muista tapauksen erityispiirteistä. Näiden erityispiirteiden vuoksi komissio voi pyytää lisätietoja, jos se katsoo tällaiset tiedot tarpeellisiksi arviointiaan varten.

Taulukko 2

Taulukko 2

Ulkomaiset taloudelliset panokset, joiden arvo on alle 1 miljoona euroa mutta suurempi kuin kohdassa 7.4 tarkoitettu arvo

Ulkomaiset taloudelliset panokset, joiden arvo on alle 1 miljoona euroa mutta suurempi kuin kohdassa 7.4 tarkoitettu arvo

Kolmas maa

Lyhyt kuvaus taloudellisista panoksista

Maa A

Maa B

Maa C

...

---

(1)  
  EUVL L 330, 23.12.2022, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 177, 12.7.2023, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014 , käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

5

(6)  Ks. https://single-market-economy.ec.europa.eu/single-market/public-procurement/foreign-subsidies-regulation

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39). Ks. myös kilpailuoikeudellisiin tutkintoihin liittyvä tietosuojalauseke osoitteessa https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/7, annettu 5 päivänä tammikuuta 2016, yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan vakiolomakkeen vahvistamisesta (EUVL L 3, 6.1.2016, s. 16).

8

(9)  Asetuksen (EU) 2022/2560 4 artikla.

9

(10)  Asetuksen (EU) 2022/2560 27 artikla.

10

(11)  Taloudellinen panos olisi katsottava saaduksi siitä hetkestä alkaen, kun tuensaajalla on juridinen oikeus saada kyseinen taloudellinen panos. Taloudellisen panoksen tosiasiallinen antaminen ei ole välttämätön edellytys sen kuulumiselle asetuksen (EU) 2022/2560 soveltamisalaan.

11

(12)  Ks. pk-yrityksen määritelmä tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti 17 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1) liitteessä I.

12

(13)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia. Suhde lasketaan jakamalla EBITDA korkomaksuilla.

13

(14)  Edun olisi koiduttava yhdelle tai useammalle yritykselle tai tuotannonalalle. Ulkomaisen tuen rajautuneisuus voi perustua joko lakiin tai tosiseikkoihin.

14

(15)  Esimerkiksi henkilöstö-, materiaali-, energia-, ylläpito-, vuokra- ja hallintokuluihin.

15

(16)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

16

(*1)  Ryhmitelkää taloudelliset panokset tyypeittäin: esim. suora avustus, laina/rahoitusväline/takaisinmaksettavat ennakot, veroetu, takaus, riskipääomainstrumentti, pääomitus, velkojen kuoletus, yrityksen muuhun kuin taloudelliseen toimintaan tarkoitetut panokset (ks. asetuksen (EU) 2022/2560 johdanto-osan 16 kappale) tai muut.

*1

(*2)  Yleiskuvaus kunkin tyyppisen taloudellisen panoksen tarkoituksesta ja myöntävästä tahosta. Esimerkiksi ”tuotteen A tuotantoa ja t&k-toimintaa koskeva verovapautus”, ”useita valtio-omisteisten pankkien lainoja tarkoitusta X varten”, ”useita valtion rahoituslaitosten rahoitustoimenpiteitä toimintakustannusten/t&k-kulujen kattamiseksi” tai ”julkista varoista tehty pääomitus yritykselle X”.

*2

Esimerkiksi ”tuotteen A tuotantoa ja t&k-toimintaa koskeva verovapautus”, ”useita valtio-omisteisten pankkien lainoja tarkoitusta X varten”, ”useita valtion rahoituslaitosten rahoitustoimenpiteitä toimintakustannusten/t&k-kulujen kattamiseksi” tai ”julkista varoista tehty pääomitus yritykselle X”.

(*3)  Käyttäen seuraavia vaihteluvälejä:
  ”45–100 milj. euroa”, ”> 100–500 milj. euroa”, ”> 500–1 000 milj. euroa”, ”yli 1 000 milj. euroa”.

*3

”45–100 milj. euroa”, ”> 100–500 milj. euroa”, ”> 500–1 000 milj. euroa”, ”yli 1 000 milj. euroa”.

---

| 12.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 177/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 177/45

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2023/1442,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023,

elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista annetun asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineiden hyväksynnän muutoksista ja uusien aineiden lisäämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/590/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27 päivänä lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a, d, e, h ja i alakohdan, 11 artiklan 3 kohdan ja 12 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 10/2011 (2) vahvistetaan erityiset säännöt elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista. Asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I vahvistetaan unionin luettelo hyväksytyistä aineista, joita saa tarkoituksellisesti käyttää elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvien muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 10/2011 (2) vahvistetaan erityiset säännöt elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista. Asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I vahvistetaan unionin luettelo hyväksytyistä aineista, joita saa tarkoituksellisesti käyttää elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvien muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa.

| (2) | Sen jälkeen, kun asetusta (EU) N:o 10/2011 viimeksi muutettiin, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, on julkaissut lisää tieteellisiä lausuntoja uusista aineista, joita saa käyttää elintarvikekontaktimateriaaleissa (FCM-aineissa), sekä jo hyväksyttyjen aineiden käytöstä. Lisäksi kyseisen asetuksen soveltamiseen on todettu liittyvän joitakin epäselvyyksiä. Sen varmistamiseksi, että asetuksessa (EU) N:o 10/2011 otetaan huomioon tieteen ja tekniikan kehitys ja erityisesti elintarviketurvallisuusviranomaisen uusimmat päätelmät, ja asetuksen moitteettomaan soveltamiseen liittyvien mahdollisten epäilysten poistamiseksi asetusta olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen, kun asetusta (EU) N:o 10/2011 viimeksi muutettiin, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, on julkaissut lisää tieteellisiä lausuntoja uusista aineista, joita saa käyttää elintarvikekontaktimateriaaleissa (FCM-aineissa), sekä jo hyväksyttyjen aineiden käytöstä. Lisäksi kyseisen asetuksen soveltamiseen on todettu liittyvän joitakin epäselvyyksiä. Sen varmistamiseksi, että asetuksessa (EU) N:o 10/2011 otetaan huomioon tieteen ja tekniikan kehitys ja erityisesti elintarviketurvallisuusviranomaisen uusimmat päätelmät, ja asetuksen moitteettomaan soveltamiseen liittyvien mahdollisten epäilysten poistamiseksi asetusta olisi muutettava.

| (3) | Aine ”puujauho ja -kuidut, käsittelemättömät” (FCM-aine nro 96, jäljempänä ’puu’) on nykyisin hyväksytty lisäaineena muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa elintarvikealan tiedekomitean todettua arvioinnissaan, että puujauho ja -kuidut ovat inerttiä materiaalia. Marraskuussa 2019 antamassaan lausunnossa (3) elintarviketurvallisuusviranomainen ei kuitenkaan voinut vahvistaa tämän päätelmän perusteita. Se totesi, että puuta ei voida sellaisenaan pitää inerttinä, koska se sisältää monia molekyylipainoltaan kevyitä aineita. Lausunnossa ei myöskään esitetä olosuhteita, joissa puun käyttöä muoveissa voitaisiin pitää turvallisena, ja siinä todetaan, että kasvimateriaalien koostumuksen kemiallisten erojen vuoksi näistä materiaaleista siirtyvien aineiden turvallisuus on arvioitava tapauskohtaisesti ottaen lajin lisäksi huomioon alkuperä, jalostus, käsittely isäntäpolymeeriin yhdistämistä varten ja elintarvikkeeseen siirtyvien molekyylipainoltaan kevyiden aineosien arviointi. Koska puuta koskevassa nykyisessä hyväksynnässä ei oteta huomioon näitä näkökohtia eikä sen vuoksi voida riittävällä tavalla ottaa huomioon kyseisen aineen turvallista käyttöä muovissa eikä elintarviketurvallisuusviranomainen ole määrännyt muita rajoituksia, joilla kuitenkin varmistettaisiin kyseisen aineen turvallinen käyttö muovissa, hyväksyntä olisi peruutettava. |
| --- | --- |

(3)

Aine ”puujauho ja -kuidut, käsittelemättömät” (FCM-aine nro 96, jäljempänä ’puu’) on nykyisin hyväksytty lisäaineena muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa elintarvikealan tiedekomitean todettua arvioinnissaan, että puujauho ja -kuidut ovat inerttiä materiaalia. Marraskuussa 2019 antamassaan lausunnossa (3) elintarviketurvallisuusviranomainen ei kuitenkaan voinut vahvistaa tämän päätelmän perusteita. Se totesi, että puuta ei voida sellaisenaan pitää inerttinä, koska se sisältää monia molekyylipainoltaan kevyitä aineita. Lausunnossa ei myöskään esitetä olosuhteita, joissa puun käyttöä muoveissa voitaisiin pitää turvallisena, ja siinä todetaan, että kasvimateriaalien koostumuksen kemiallisten erojen vuoksi näistä materiaaleista siirtyvien aineiden turvallisuus on arvioitava tapauskohtaisesti ottaen lajin lisäksi huomioon alkuperä, jalostus, käsittely isäntäpolymeeriin yhdistämistä varten ja elintarvikkeeseen siirtyvien molekyylipainoltaan kevyiden aineosien arviointi. Koska puuta koskevassa nykyisessä hyväksynnässä ei oteta huomioon näitä näkökohtia eikä sen vuoksi voida riittävällä tavalla ottaa huomioon kyseisen aineen turvallista käyttöä muovissa eikä elintarviketurvallisuusviranomainen ole määrännyt muita rajoituksia, joilla kuitenkin varmistettaisiin kyseisen aineen turvallinen käyttö muovissa, hyväksyntä olisi peruutettava.

| (4) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 29 päivänä huhtikuuta 2020 komission pyynnöstä tieteellisen lausunnon (4), jossa tarkastellaan asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I lueteltuja 451:tä ainetta, joille ei ole vahvistettu ainekohtaisen siirtymän raja-arvoa, jäljempänä ’SML-arvo’, kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan nojalla. Se katsoi, että 284 näistä aineista oli arvioitava uudelleen, jotta voidaan määrittää, tarvitaanko ainekohtaisen siirtymän raja-arvo, ja luokitteli ne ensisijaisuuden kannalta kolmeen ryhmään. Kolme ainetta sijoitettiin ”ensisijaiseen ryhmään”. Näistä kolmesta aineesta styreeniä (FCM-aine nro 193) tiedetään käytettävän laajalti, ja sitä arvioidaan jo uudelleen, kun taas lauriinihapon vinyyliesterin (FCM-aine nro 436) osalta eräs käyttäjä toimitti elintarviketurvallisuusviranomaiselle lisätietoja, jotka osoittivat, että sen uudelleenarviointi ei olisi niin tärkeää. Yksikään käyttäjä ei kuitenkaan ottanut komissioon tai elintarviketurvallisuusviranomaiseen yhteyttä kolmannen aineen eli salisyylihapon (FCM-aine nro 121) osalta sen jälkeen, kun se oli merkitty ensisijaisten aineiden luetteloon ja kun komission yksiköt olivat kuulleet sidosryhmiä sen hyväksynnän mahdollisesta peruuttamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei kuitenkaan voi arvioida aineen käyttöä ilman tunnettua käyttäjää, koska sen on otettava huomioon sen materiaalin tai tarvikkeen suunnitellut käyttöolosuhteet, jossa ainetta käytettäisiin, ja vain käyttäjä voi antaa tällaisia tietoja. Lisäksi jos tällaiset tiedot annetaan, ne määrittäisivät suurelta osin mahdollisen tulevan hyväksynnän soveltamisalan, joka todennäköisesti olisi nykyistä laajaa hyväksyntää suppeampi. Koska salisyylihapon erityistä käyttötarkoitusta tai käyttäjää ei ole tiedossa ja koska on epävarmaa, missä käyttöolosuhteissa kyseisen aineen käyttö olisi asetuksen (EY) N:o 1935/2004 mukaista, on näin ollen aiheellista peruuttaa salisyylihapon nykyinen hyväksyntä. |
| --- | --- |

(4)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 29 päivänä huhtikuuta 2020 komission pyynnöstä tieteellisen lausunnon (4), jossa tarkastellaan asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I lueteltuja 451:tä ainetta, joille ei ole vahvistettu ainekohtaisen siirtymän raja-arvoa, jäljempänä ’SML-arvo’, kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan nojalla. Se katsoi, että 284 näistä aineista oli arvioitava uudelleen, jotta voidaan määrittää, tarvitaanko ainekohtaisen siirtymän raja-arvo, ja luokitteli ne ensisijaisuuden kannalta kolmeen ryhmään. Kolme ainetta sijoitettiin ”ensisijaiseen ryhmään”. Näistä kolmesta aineesta styreeniä (FCM-aine nro 193) tiedetään käytettävän laajalti, ja sitä arvioidaan jo uudelleen, kun taas lauriinihapon vinyyliesterin (FCM-aine nro 436) osalta eräs käyttäjä toimitti elintarviketurvallisuusviranomaiselle lisätietoja, jotka osoittivat, että sen uudelleenarviointi ei olisi niin tärkeää. Yksikään käyttäjä ei kuitenkaan ottanut komissioon tai elintarviketurvallisuusviranomaiseen yhteyttä kolmannen aineen eli salisyylihapon (FCM-aine nro 121) osalta sen jälkeen, kun se oli merkitty ensisijaisten aineiden luetteloon ja kun komission yksiköt olivat kuulleet sidosryhmiä sen hyväksynnän mahdollisesta peruuttamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei kuitenkaan voi arvioida aineen käyttöä ilman tunnettua käyttäjää, koska sen on otettava huomioon sen materiaalin tai tarvikkeen suunnitellut käyttöolosuhteet, jossa ainetta käytettäisiin, ja vain käyttäjä voi antaa tällaisia tietoja. Lisäksi jos tällaiset tiedot annetaan, ne määrittäisivät suurelta osin mahdollisen tulevan hyväksynnän soveltamisalan, joka todennäköisesti olisi nykyistä laajaa hyväksyntää suppeampi. Koska salisyylihapon erityistä käyttötarkoitusta tai käyttäjää ei ole tiedossa ja koska on epävarmaa, missä käyttöolosuhteissa kyseisen aineen käyttö olisi asetuksen (EY) N:o 1935/2004 mukaista, on näin ollen aiheellista peruuttaa salisyylihapon nykyinen hyväksyntä.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen vuonna 2005 antamien lausuntojen (5) perusteella viisi ainetta, jotka kuuluvat ryhmään, joka tunnetaan yleisesti ftalaatteina, eli FCM-aine nro 157, jäljempänä ’DBP’, FCM-aine nro 159, jäljempänä ’BBP’, FCM-aine nro 283, jäljempänä ’DEHP’, FCM-aine nro 728, jäljempänä ’DINP’, ja FCM-aine nro 729, jäljempänä ’DIDP’, on hyväksytty lisäaineiksi muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa käytettävinä pehmitteinä ja teknisinä apuaineina kunhan erityisiä käyttörajoituksia ja siirtymän raja-arvoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen vuonna 2005 antamien lausuntojen (5) perusteella viisi ainetta, jotka kuuluvat ryhmään, joka tunnetaan yleisesti ftalaatteina, eli FCM-aine nro 157, jäljempänä ’DBP’, FCM-aine nro 159, jäljempänä ’BBP’, FCM-aine nro 283, jäljempänä ’DEHP’, FCM-aine nro 728, jäljempänä ’DINP’, ja FCM-aine nro 729, jäljempänä ’DIDP’, on hyväksytty lisäaineiksi muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa käytettävinä pehmitteinä ja teknisinä apuaineina kunhan erityisiä käyttörajoituksia ja siirtymän raja-arvoja noudatetaan.

| (6) | Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ’ECHA’, annettua vuonna 2017 lausunnon (6), jossa ehdotetaan rajoituksia joidenkin näiden ftalaattien osalta, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista arvioimaan uudelleen sellaisista ftalaateista kansanterveydelle aiheutuvan riskin, jotka on hyväksytty käytettäviksi muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi tämän jälkeen 18 päivänä syyskuuta 2019 tieteellisen lausunnon (7), jossa vahvistettiin sen vuonna 2005 antamissa lausunnoissa kaikkien viiden ftalaatin osalta esitetyt yksittäiset siedettävän päiväsaannin TDI-arvot, mutta vain tilapäisesti (t-TDI), koska arviointiin liittyy useita rajoituksia ja epävarmuustekijöitä, joihin olisi puututtava tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ’ECHA’, annettua vuonna 2017 lausunnon (6), jossa ehdotetaan rajoituksia joidenkin näiden ftalaattien osalta, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista arvioimaan uudelleen sellaisista ftalaateista kansanterveydelle aiheutuvan riskin, jotka on hyväksytty käytettäviksi muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi tämän jälkeen 18 päivänä syyskuuta 2019 tieteellisen lausunnon (7), jossa vahvistettiin sen vuonna 2005 antamissa lausunnoissa kaikkien viiden ftalaatin osalta esitetyt yksittäiset siedettävän päiväsaannin TDI-arvot, mutta vain tilapäisesti (t-TDI), koska arviointiin liittyy useita rajoituksia ja epävarmuustekijöitä, joihin olisi puututtava tulevaisuudessa.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti DBP:stä, BBP:stä ja DEHP:stä lisääntymiselle aiheutuvien vaikutusten taustalla olevan yhteisen toimintamekanismin perusteella myös uuden ryhmäkohtaisen t-TDI-arvon, jossa otetaan huomioon niiden suhteellinen vaikutus. Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi lisäksi aiheelliseksi sisällyttää DINP ryhmäkohtaiseen t-TDI-arvoon varovaisen lähestymistavan mukaisesti siitä sikiön testosteronitasoihin aiheutuvien hetkellisten vaikutusten vuoksi, samalla kun otetaan huomioon DINP:n suurempi vaikutus maksaan. Elintarviketurvallisuusviranomainen asetti DBP:n, BBP:n, DEHP:n ja DINP:n ryhmäkohtaiseksi t-TDI-arvoksi 50 mikrogrammaa painokiloa kohti (μg painokiloa kohti) ilmaistuna DEHP-ekvivalentin vahvuutena. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei sisällyttänyt DIDP:tä ryhmäkohtaiseen t-TDI-arvoon vaan vahvisti maksaan kohdistuvien vaikutusten perusteella yksilölliseksi t-TDI-arvoksi 150 μg painokiloa kohti vuonna 2005 tekemiensä havaintojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti DBP:stä, BBP:stä ja DEHP:stä lisääntymiselle aiheutuvien vaikutusten taustalla olevan yhteisen toimintamekanismin perusteella myös uuden ryhmäkohtaisen t-TDI-arvon, jossa otetaan huomioon niiden suhteellinen vaikutus. Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi lisäksi aiheelliseksi sisällyttää DINP ryhmäkohtaiseen t-TDI-arvoon varovaisen lähestymistavan mukaisesti siitä sikiön testosteronitasoihin aiheutuvien hetkellisten vaikutusten vuoksi, samalla kun otetaan huomioon DINP:n suurempi vaikutus maksaan. Elintarviketurvallisuusviranomainen asetti DBP:n, BBP:n, DEHP:n ja DINP:n ryhmäkohtaiseksi t-TDI-arvoksi 50 mikrogrammaa painokiloa kohti (μg painokiloa kohti) ilmaistuna DEHP-ekvivalentin vahvuutena. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei sisällyttänyt DIDP:tä ryhmäkohtaiseen t-TDI-arvoon vaan vahvisti maksaan kohdistuvien vaikutusten perusteella yksilölliseksi t-TDI-arvoksi 150 μg painokiloa kohti vuonna 2005 tekemiensä havaintojen mukaisesti.

| (8) | Riskin luonnehtimiseksi tarkemmin elintarviketurvallisuusviranomainen suoritti ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen arvioinnin osana samaa lausuntoa. Vaikka se ei pystynyt erikseen määrittämään muovisten elintarvikekontaktimateriaalien osuutta, se arvioi ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen kaikkien viiden ftalaatin osalta, jotka edustavat pahinta mahdollista arviota elintarvikekontaktimateriaaleista aiheutuvan altistumisen kannalta. DBP:n, BBP:n, DEHP:n ja DINP:n yhteenlasketun ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen arvioinnin perusteella se päätteli, että ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen osuus keskivertokuluttajan ryhmäkohtaisesta t-TDI-arvosta, joka on 50 μg painokiloa kohti, on jopa 14 prosenttia ja suurkuluttajien osalta jopa 23 prosenttia ryhmäkohtaisesta t-TDI-arvosta. DIDP:tä koskevat arviot osoittavat, että ravinnon kautta tapahtuva altistuminen on huomattavasti alle t-TDI-arvon, joka on 150 μg painokiloa kohti, sekä keskivertokuluttajilla että suurkuluttajilla. |
| --- | --- |

(8)

Riskin luonnehtimiseksi tarkemmin elintarviketurvallisuusviranomainen suoritti ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen arvioinnin osana samaa lausuntoa. Vaikka se ei pystynyt erikseen määrittämään muovisten elintarvikekontaktimateriaalien osuutta, se arvioi ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen kaikkien viiden ftalaatin osalta, jotka edustavat pahinta mahdollista arviota elintarvikekontaktimateriaaleista aiheutuvan altistumisen kannalta. DBP:n, BBP:n, DEHP:n ja DINP:n yhteenlasketun ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen arvioinnin perusteella se päätteli, että ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen osuus keskivertokuluttajan ryhmäkohtaisesta t-TDI-arvosta, joka on 50 μg painokiloa kohti, on jopa 14 prosenttia ja suurkuluttajien osalta jopa 23 prosenttia ryhmäkohtaisesta t-TDI-arvosta. DIDP:tä koskevat arviot osoittavat, että ravinnon kautta tapahtuva altistuminen on huomattavasti alle t-TDI-arvon, joka on 150 μg painokiloa kohti, sekä keskivertokuluttajilla että suurkuluttajilla.

| (9) | Elintarviketurvallisuusviranomainen tarkasteli lisäksi kuluttajien altistumista muille ftalaateille, lähinnä 1,2-bis(2-metyylipropyyli)bentseeni-1,2-dikarboksylaatille (di-isobutyyliftalaatti tai jäljempänä ’DIBP’; FCM-aine nro 1085, CAS-nro 84-69-5), jota ei ole hyväksytty muovisten elintarvikekontaktimateriaalien lisäaineeksi mutta jota saattaa esiintyä niissä pieninä määrinä epäpuhtautena tai sen vuoksi, että sitä käytetään teknisenä apuaineena tietyntyyppisten muovien valmistusprosessissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että DIBP lisää merkittävästi kuluttajien kokonaisaltistusta ftalaateille ja niistä kuluttajille aiheutuvaa riskiä ja että riskinhallinnasta vastaavan tahon olisi otettava huomioon myös tällainen altistuminen ja siitä lisääntymiselle aiheutuvat vaikutukset. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kuluttajat altistuvat ftalaateille muistakin lähteistä kuin ravinnon kautta. Kokonaisaltistumiseen ftalaateille vaikuttaa merkittävästi se, että niitä esiintyy kulutustarvikkeissa ja rakennusmateriaaleissa ja niille altistutaan jouduttaessa ihokosketukseen tällaisten tarvikkeiden ja materiaalien kanssa sekä sisäympäristössä hengitettäessä ilmaa ja pölyä. |
| --- | --- |

(9)

Elintarviketurvallisuusviranomainen tarkasteli lisäksi kuluttajien altistumista muille ftalaateille, lähinnä 1,2-bis(2-metyylipropyyli)bentseeni-1,2-dikarboksylaatille (di-isobutyyliftalaatti tai jäljempänä ’DIBP’; FCM-aine nro 1085, CAS-nro 84-69-5), jota ei ole hyväksytty muovisten elintarvikekontaktimateriaalien lisäaineeksi mutta jota saattaa esiintyä niissä pieninä määrinä epäpuhtautena tai sen vuoksi, että sitä käytetään teknisenä apuaineena tietyntyyppisten muovien valmistusprosessissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että DIBP lisää merkittävästi kuluttajien kokonaisaltistusta ftalaateille ja niistä kuluttajille aiheutuvaa riskiä ja että riskinhallinnasta vastaavan tahon olisi otettava huomioon myös tällainen altistuminen ja siitä lisääntymiselle aiheutuvat vaikutukset. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kuluttajat altistuvat ftalaateille muistakin lähteistä kuin ravinnon kautta. Kokonaisaltistumiseen ftalaateille vaikuttaa merkittävästi se, että niitä esiintyy kulutustarvikkeissa ja rakennusmateriaaleissa ja niille altistutaan jouduttaessa ihokosketukseen tällaisten tarvikkeiden ja materiaalien kanssa sekä sisäympäristössä hengitettäessä ilmaa ja pölyä.

| (10) | Jotta voidaan ottaa huomioon DBP:n, BBP:n ja DEHP:n ryhmäkohtainen t-TDI-arvo ja elintarviketurvallisuusviranomaisen DIBP:tä koskevat huomiot ja erityisesti varmistaa, että altistuminen näille ftalaateille muovisista elintarvikekontaktimateriaaleista ei ylitä ryhmäkohtaista t-TDI-arvoa, olisi vahvistettava uusi ainekohtaisen kokonaissiirtymän raja-arvo (SML(T)). Selkeyden ja yksinkertaistamisen vuoksi erityisesti vaatimustenmukaisuuden toteamista silmällä pitäen tai suoritettaessa virallista valvontaa tapauksissa, joissa yhtä näistä ftalaateista on käytetty yksinään, olisi hyväksyttyjen ftalaattien osalta kuitenkin säilytettävä yksittäiset SML-arvot SML(T)-arvojen lisäksi. |
| --- | --- |

(10)

Jotta voidaan ottaa huomioon DBP:n, BBP:n ja DEHP:n ryhmäkohtainen t-TDI-arvo ja elintarviketurvallisuusviranomaisen DIBP:tä koskevat huomiot ja erityisesti varmistaa, että altistuminen näille ftalaateille muovisista elintarvikekontaktimateriaaleista ei ylitä ryhmäkohtaista t-TDI-arvoa, olisi vahvistettava uusi ainekohtaisen kokonaissiirtymän raja-arvo (SML(T)). Selkeyden ja yksinkertaistamisen vuoksi erityisesti vaatimustenmukaisuuden toteamista silmällä pitäen tai suoritettaessa virallista valvontaa tapauksissa, joissa yhtä näistä ftalaateista on käytetty yksinään, olisi hyväksyttyjen ftalaattien osalta kuitenkin säilytettävä yksittäiset SML-arvot SML(T)-arvojen lisäksi.

| (11) | Vaikka elintarviketurvallisuusviranomainen sisällytti myös DINP:n ryhmäkohtaiseen t-TDI-arvoon, DINP:lle oli aiemmin vahvistettu SML(T)-arvo yhdessä DIDP:n kanssa, koska ne ovat seoksia, joissa on kemiallisia yhtäläisyyksiä eikä niitä voitu erottaa analyyttisesti niiden esiintyessä yhdessä. Analyysimenetelmissä on tapahtunut edistystä kyseisen SML(T)-arvon vahvistamisen jälkeen, mutta validointia on jatkettava ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset voivat rutiininomaisesti erottaa DINP:n ja DIDP:n virallista valvontaa suorittaessaan. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää erillinen SML(T)-arvo DINP:n ja DIDP:n summalle ja kieltää DINP:n käyttö yhdessä DBP:n, BBP:n ja DEHP:n kanssa sekä DIBP:n kanssa, jos tätä voidaan käyttää teknisenä apuaineena, jotta vältetään mahdollinen samanaikainen altistuminen samasta muovisesta elintarvikekontaktimateriaalista. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka elintarviketurvallisuusviranomainen sisällytti myös DINP:n ryhmäkohtaiseen t-TDI-arvoon, DINP:lle oli aiemmin vahvistettu SML(T)-arvo yhdessä DIDP:n kanssa, koska ne ovat seoksia, joissa on kemiallisia yhtäläisyyksiä eikä niitä voitu erottaa analyyttisesti niiden esiintyessä yhdessä. Analyysimenetelmissä on tapahtunut edistystä kyseisen SML(T)-arvon vahvistamisen jälkeen, mutta validointia on jatkettava ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset voivat rutiininomaisesti erottaa DINP:n ja DIDP:n virallista valvontaa suorittaessaan. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää erillinen SML(T)-arvo DINP:n ja DIDP:n summalle ja kieltää DINP:n käyttö yhdessä DBP:n, BBP:n ja DEHP:n kanssa sekä DIBP:n kanssa, jos tätä voidaan käyttää teknisenä apuaineena, jotta vältetään mahdollinen samanaikainen altistuminen samasta muovisesta elintarvikekontaktimateriaalista.

| (12) | Kun otetaan huomioon, että sekä elintarvikekontaktimateriaaleista että muista lähteistä kuin elintarvikekontaktimateriaaleista aiheutuvan kokonaisaltistuksen odotetaan olevan t-TDI-arvon suuruusluokkaa ja että aineita voi elintarvikkeiden valmistusketjussa kertyä elintarvikkeiden jalostukseen tarkoitetuista laitteista ja elintarvikkeiden pakkauksista tapahtuvan siirtymän vuoksi, ja koska nykyisiin altistumisarvioihin liittyy merkittävä epävarmuus, on aiheellista ottaa huomioon altistuminen soveltamalla 20 prosentin korjauskerrointa DBP:lle, BBP:lle, DEHP:lle ja DINP:lle muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa. Kun otetaan huomioon tarve säilyttää myös DINP:n ja DIDP:n SML(T)-arvo, on aiheellista käyttää kyseistä korjauskerrointa kaikkien viiden ftalaatin osalta SML(T)-arvoa ja yksittäisiä SML-arvoja asetettaessa. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon, että sekä elintarvikekontaktimateriaaleista että muista lähteistä kuin elintarvikekontaktimateriaaleista aiheutuvan kokonaisaltistuksen odotetaan olevan t-TDI-arvon suuruusluokkaa ja että aineita voi elintarvikkeiden valmistusketjussa kertyä elintarvikkeiden jalostukseen tarkoitetuista laitteista ja elintarvikkeiden pakkauksista tapahtuvan siirtymän vuoksi, ja koska nykyisiin altistumisarvioihin liittyy merkittävä epävarmuus, on aiheellista ottaa huomioon altistuminen soveltamalla 20 prosentin korjauskerrointa DBP:lle, BBP:lle, DEHP:lle ja DINP:lle muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa. Kun otetaan huomioon tarve säilyttää myös DINP:n ja DIDP:n SML(T)-arvo, on aiheellista käyttää kyseistä korjauskerrointa kaikkien viiden ftalaatin osalta SML(T)-arvoa ja yksittäisiä SML-arvoja asetettaessa.

| (13) | Aine dietyyli[[3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-4-hydroksifenyyli]metyyli]fosfonaatti (FCM-aine nro 1007) on tällä hetkellä hyväksytty käytettäväksi enintään 0,2 painoprosentin pitoisuutena polymeerin lopullisesta painosta polymerisaatioprosessissa poly(eteenitereftalaatin), jäljempänä ’PET’, valmistuksessa. Kyseisen aineen käyttötarkoituksen laajentamista koskevan hakemuksen jälkeen elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 26 päivänä tammikuuta 2022 puoltavan tieteellisen lausunnon (8) sen käytöstä enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena polymeerin lopullisesta painosta polymerisaatioprosessissa poly(eteeni-2,5-furandikarboksylaatin), jäljempänä ’PEF’, valmistuksessa. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että jos ainetta käytetään tällainen määrä, sen siirtymistä ei havaittu, koska se inkorporoituu polyesteriketjuun. Tämän inkorporoitumisen vuoksi ei ole myöskään syytä olettaa, että ainetta siirtyisi huomattavasti enemmän, kun sitä käytetään PEF:ssä 0,2 painoprosentin pitoisuutena. Koska aineen käytön turvallisuus on näin ollen seurausta sen täysimääräisestä inkorporoitumisesta polymeeriin, ja johdonmukaisuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi, on aiheellista laajentaa tämän aineen käyttöä PET:ssä 0,2 painoprosentin pitoisuutena koskeva voimassa oleva hyväksyntä koskemaan myös PEF:n valmistusta. |
| --- | --- |

(13)

Aine dietyyli[[3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-4-hydroksifenyyli]metyyli]fosfonaatti (FCM-aine nro 1007) on tällä hetkellä hyväksytty käytettäväksi enintään 0,2 painoprosentin pitoisuutena polymeerin lopullisesta painosta polymerisaatioprosessissa poly(eteenitereftalaatin), jäljempänä ’PET’, valmistuksessa. Kyseisen aineen käyttötarkoituksen laajentamista koskevan hakemuksen jälkeen elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 26 päivänä tammikuuta 2022 puoltavan tieteellisen lausunnon (8) sen käytöstä enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena polymeerin lopullisesta painosta polymerisaatioprosessissa poly(eteeni-2,5-furandikarboksylaatin), jäljempänä ’PEF’, valmistuksessa. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että jos ainetta käytetään tällainen määrä, sen siirtymistä ei havaittu, koska se inkorporoituu polyesteriketjuun. Tämän inkorporoitumisen vuoksi ei ole myöskään syytä olettaa, että ainetta siirtyisi huomattavasti enemmän, kun sitä käytetään PEF:ssä 0,2 painoprosentin pitoisuutena. Koska aineen käytön turvallisuus on näin ollen seurausta sen täysimääräisestä inkorporoitumisesta polymeeriin, ja johdonmukaisuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi, on aiheellista laajentaa tämän aineen käyttöä PET:ssä 0,2 painoprosentin pitoisuutena koskeva voimassa oleva hyväksyntä koskemaan myös PEF:n valmistusta.

| (14) | Komission asetuksella (EU) 2019/1338 (9) hyväksyttiin aine poly((R)-3-hydroksibutyraatti-co-(R)-3-hydroksiheksanoaatti), jäljempänä ’PHBH’, (FCM-aine nro 1059). Vaikuttaa kuitenkin siltä, että kyseisen aineen sallitun käytön eritelmää on selvennettävä. Koska PHBH on mikrobifermentaatiosta saatu makromolekyyli ja koska asetuksessa (EU) N:o 10/2011 edellytetään sen erittelemistä, että makromolekyyli saadaan tällaisesta käymisestä, PHBH:n eritelmään olisi lisättävä viittaus tähän tuotantomenetelmään. Hyväksyntä mahdollistaa lisäksi lyhyen kuumennusvaiheen määrittämättä enimmäislämpötilaa. Enimmäislämpötilan puuttuminen voisi mahdollistaa kuumentamisen sellaisissa lämpötiloissa, jotka ylittävät siinä elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnossa esitetyt lämpötilat, jonka perusteella aine hyväksyttiin. Kyseisessä lausunnossa viitataan kuumatäyttöolosuhteisiin, jotka määritellään asetuksessa (EU) N:o 10/2011 enintään 100 °C:n lämpötilaksi täyttöhetkellä. Lisäksi lausunnossa todetaan, että tästä aineesta valmistetun muovin sulamispiste on 120–150 °C. Enimmäislämpötilan puuttuminen viittaa lisäksi siihen, että ei ole selvää, mitä testausolosuhteita olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 10/2011 noudattamisen todentamiseksi ”lyhyttä kuumennusvaihetta” koskevan eritelmän osalta. Eritelmää olisi sen vuoksi selkeytettävä ilmoittamalla käyttöolosuhde, koska tämä ei ylitä lausunnossa esitettyjä lämpötilaolosuhteita. |
| --- | --- |

(14)

Komission asetuksella (EU) 2019/1338 (9) hyväksyttiin aine poly((R)-3-hydroksibutyraatti-co-(R)-3-hydroksiheksanoaatti), jäljempänä ’PHBH’, (FCM-aine nro 1059). Vaikuttaa kuitenkin siltä, että kyseisen aineen sallitun käytön eritelmää on selvennettävä. Koska PHBH on mikrobifermentaatiosta saatu makromolekyyli ja koska asetuksessa (EU) N:o 10/2011 edellytetään sen erittelemistä, että makromolekyyli saadaan tällaisesta käymisestä, PHBH:n eritelmään olisi lisättävä viittaus tähän tuotantomenetelmään. Hyväksyntä mahdollistaa lisäksi lyhyen kuumennusvaiheen määrittämättä enimmäislämpötilaa. Enimmäislämpötilan puuttuminen voisi mahdollistaa kuumentamisen sellaisissa lämpötiloissa, jotka ylittävät siinä elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnossa esitetyt lämpötilat, jonka perusteella aine hyväksyttiin. Kyseisessä lausunnossa viitataan kuumatäyttöolosuhteisiin, jotka määritellään asetuksessa (EU) N:o 10/2011 enintään 100 °C:n lämpötilaksi täyttöhetkellä. Lisäksi lausunnossa todetaan, että tästä aineesta valmistetun muovin sulamispiste on 120–150 °C. Enimmäislämpötilan puuttuminen viittaa lisäksi siihen, että ei ole selvää, mitä testausolosuhteita olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 10/2011 noudattamisen todentamiseksi ”lyhyttä kuumennusvaihetta” koskevan eritelmän osalta. Eritelmää olisi sen vuoksi selkeytettävä ilmoittamalla käyttöolosuhde, koska tämä ei ylitä lausunnossa esitettyjä lämpötilaolosuhteita.

| (15) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi myönteisen tieteellisen lausunnon (10) aineen ”fosforihapoke, trifenyyliesteri, polymeeri alfa-hydro-omega-hydroksipoly[oksi(metyyli-1,2-etaanidiyyli)], C10-16-alkyyliesteri” (FCM-aine nro 1076) käytöstä lisäaineena enintään 0,025 painoprosentin pitoisuutena akryylinitriilibutadieenistyreeni-sekapolymeereissä, jäljempänä ’ABS’. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että aineen käyttö ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, jos sitä käytetään lisäaineena enintään 0,025 painoprosentin pitoisuutena ABS-materiaaleissa ja -tarvikkeissa, jotka joutuvat kerran tai toistuvasti kosketukseen vesipitoisten, happamien, vähän alkoholia sisältävien ja vesi-öljyemulsioina olevien elintarvikkeiden kanssa ja jotka on tarkoitettu pitkäaikaiseen varastointiin huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa, ja jos aineen siirtymä on enintään 0,05 mg/kg elintarviketta. Koska siirtymätestit tehtiin niin, että ne kattoivat joutumisen kosketukseen kaikentyyppisten elintarvikkeiden kanssa, on aiheellista sallia tämän lisäaineen käyttö kaikkien elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvien ABS-materiaalien ja -tarvikkeiden valmistuksessa kaikissa käyttötarkoituksissa huoneenlämmössä ja sitä alemmassa lämpötilassa ja vahvistaa siirtymän raja-arvo elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi myönteisen tieteellisen lausunnon (10) aineen ”fosforihapoke, trifenyyliesteri, polymeeri alfa-hydro-omega-hydroksipoly[oksi(metyyli-1,2-etaanidiyyli)], C10-16-alkyyliesteri” (FCM-aine nro 1076) käytöstä lisäaineena enintään 0,025 painoprosentin pitoisuutena akryylinitriilibutadieenistyreeni-sekapolymeereissä, jäljempänä ’ABS’. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että aineen käyttö ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, jos sitä käytetään lisäaineena enintään 0,025 painoprosentin pitoisuutena ABS-materiaaleissa ja -tarvikkeissa, jotka joutuvat kerran tai toistuvasti kosketukseen vesipitoisten, happamien, vähän alkoholia sisältävien ja vesi-öljyemulsioina olevien elintarvikkeiden kanssa ja jotka on tarkoitettu pitkäaikaiseen varastointiin huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa, ja jos aineen siirtymä on enintään 0,05 mg/kg elintarviketta. Koska siirtymätestit tehtiin niin, että ne kattoivat joutumisen kosketukseen kaikentyyppisten elintarvikkeiden kanssa, on aiheellista sallia tämän lisäaineen käyttö kaikkien elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvien ABS-materiaalien ja -tarvikkeiden valmistuksessa kaikissa käyttötarkoituksissa huoneenlämmössä ja sitä alemmassa lämpötilassa ja vahvistaa siirtymän raja-arvo elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon mukaisesti.

| (16) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 19 päivänä syyskuuta 2019 myönteisen tieteellisen lausunnon (11) aineen tris(2-etyyliheksyyli)-bentseeni-1,2,4-trikarboksylaattiesteri (FCM-aine nro 1078, CAS-numero 3319-31-1) käytöstä lisäaineena (pehmitteenä) elintarvikekontaktimateriaalissa poly(vinyylikloridi), jäljempänä ’PVC’. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että FCM-aineen nro 1078 käyttö ei yleisesti ottaen aiheuta turvallisuusriskiä pehmeän PVC:n valmistuksessa käytettynä. Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä kyseinen aine. Elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmässä edellytetään kuitenkin, että aineen siirtymä on enintään 5 mg/kg elintarviketta. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että altistumista voi tapahtua muistakin lähteistä kuin muovisista elintarvikekontaktimateriaaleista, minkä vuoksi olisi harkittava korjauskertoimen soveltamista. Koska tästä aineesta ei ole suoraan mitattuja ja kaikki lähteet kattavia altistumistietoja koko väestön osalta, on aiheellista soveltaa 20 prosentin korjauskerrointa, kunnes asianmukaiset tieteelliset tiedot on toimitettu. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lausunnossaan lisäksi, että sen arviointi ei kata tämän aineen käyttöä sen joutuessa kosketukseen lastenruokien kanssa. Sen vuoksi ei ole osoitettu, että tämän aineen käyttö sen joutuessa kosketukseen lastenruokien kanssa täyttäisi asetuksen (EY) N:o 1935/2004 3 artiklan vaatimukset. Tämän aineen hyväksymiseen olisi näin ollen sovellettava siirtymän raja-arvoa, joka on 1 mg/kg elintarviketta, ja rajoitusta, jolla estetään aineen joutuminen kosketukseen lastenruokien kanssa. Selkeyden vuoksi, ja jotta varmistetaan yhdenmukaisuus vastaavien rajoitusten kanssa, on aiheellista viitata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (12) 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuun ’imeväisen’ määritelmään. |
| --- | --- |

(16)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 19 päivänä syyskuuta 2019 myönteisen tieteellisen lausunnon (11) aineen tris(2-etyyliheksyyli)-bentseeni-1,2,4-trikarboksylaattiesteri (FCM-aine nro 1078, CAS-numero 3319-31-1) käytöstä lisäaineena (pehmitteenä) elintarvikekontaktimateriaalissa poly(vinyylikloridi), jäljempänä ’PVC’. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että FCM-aineen nro 1078 käyttö ei yleisesti ottaen aiheuta turvallisuusriskiä pehmeän PVC:n valmistuksessa käytettynä. Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä kyseinen aine. Elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmässä edellytetään kuitenkin, että aineen siirtymä on enintään 5 mg/kg elintarviketta. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että altistumista voi tapahtua muistakin lähteistä kuin muovisista elintarvikekontaktimateriaaleista, minkä vuoksi olisi harkittava korjauskertoimen soveltamista. Koska tästä aineesta ei ole suoraan mitattuja ja kaikki lähteet kattavia altistumistietoja koko väestön osalta, on aiheellista soveltaa 20 prosentin korjauskerrointa, kunnes asianmukaiset tieteelliset tiedot on toimitettu. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lausunnossaan lisäksi, että sen arviointi ei kata tämän aineen käyttöä sen joutuessa kosketukseen lastenruokien kanssa. Sen vuoksi ei ole osoitettu, että tämän aineen käyttö sen joutuessa kosketukseen lastenruokien kanssa täyttäisi asetuksen (EY) N:o 1935/2004 3 artiklan vaatimukset. Tämän aineen hyväksymiseen olisi näin ollen sovellettava siirtymän raja-arvoa, joka on 1 mg/kg elintarviketta, ja rajoitusta, jolla estetään aineen joutuminen kosketukseen lastenruokien kanssa. Selkeyden vuoksi, ja jotta varmistetaan yhdenmukaisuus vastaavien rajoitusten kanssa, on aiheellista viitata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (12) 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuun ’imeväisen’ määritelmään.

| (17) | Koska asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I olevan taulukon 2 ryhmärajoituksessa 32 vahvistetaan pehmitteille SML(T)-arvo ja koska myös FCM-aine nro 1078 on pehmite, on aiheellista soveltaa tätä ryhmärajoitusta myös kyseiseen aineeseen. Mahdollisten tämän ryhmärajoituksen luonnetta koskevien epäilyjen hälventämiseksi on lisäksi aiheellista ilmoittaa, että se koskee pehmitteitä. |
| --- | --- |

(17)

Koska asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I olevan taulukon 2 ryhmärajoituksessa 32 vahvistetaan pehmitteille SML(T)-arvo ja koska myös FCM-aine nro 1078 on pehmite, on aiheellista soveltaa tätä ryhmärajoitusta myös kyseiseen aineeseen. Mahdollisten tämän ryhmärajoituksen luonnetta koskevien epäilyjen hälventämiseksi on lisäksi aiheellista ilmoittaa, että se koskee pehmitteitä.

| (18) | Sen jälkeen kun oli esitetty hakemus aineen (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri (FCM-aine nro 1080) käytön hyväksymisestä jäykän PVC:n lisäaineena veden kanssa kosketukseen joutuvissa toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa pulloissa, elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 29 päivänä huhtikuuta 2020 myönteisen tieteellisen lausunnon (13) kyseisestä käytöstä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että sen käyttö olisi turvallista, jos aine joutuu kosketukseen veden ja happamien vesipitoisten elintarvikkeiden, kuten hedelmämehujen kanssa, sillä (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri hajoaa niin vedessä kuin happamissa vesipitoisissa elintarvikkeissa täysin trietanoliamiiniksi ja perkloraatiksi. Nämä kaksi ainetta sisältyvät jo unionin hyväksyttyjen aineiden luetteloon, trietanoliamiini FCM-aineena nro 793, jonka siirtymän raja-arvo on 0,05 mg/kg, ja perkloraatti FCM-aineena nro 822, jonka siirtymän raja-arvo on 0,002 mg/kg. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että näitä raja-arvoja olisi sovellettava myös FCM-aineeseen nro 1080, koska jos ainetta käytetään veden ja happamien vesipitoisten elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvassa muovissa, sen hajoamisen vuoksi sen turvallisuutta valvotaan täysin näille kahdelle aineelle vahvistetuilla siirtymän raja-arvoilla. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti lisäksi, että FCM-aineen nro 822 siirtymä olisi ilmaistava perkloraattina (14). Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I olevassa taulukossa 2 kaksi ryhmärajoitusta, jotka kattavat FCM-aineen nro 1080 yhdessä FCM-aineen nro 793 kanssa yhdessä ryhmässä ja perkloraattina ilmaistun FCM-aineen nro 822 kanssa toisessa ryhmässä. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa FCM-aineita nrot 793 ja 822 ja sisällyttää aine (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri (FCM-aine nro 1080) lisäaineena unionin hyväksyttyjen aineiden luetteloon sillä rajoituksella, että sitä olisi käytettävä vain kosketuksessa elintarvikkeisiin, jotka sisältyvät liitteessä III olevassa taulukossa 2 olevaan elintarvikeryhmään, jonka viitenumero on 01.01.A ja joka edustaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tarkastelemia vettä ja happamia vesipitoisia elintarvikkeita. |
| --- | --- |

(18)

Sen jälkeen kun oli esitetty hakemus aineen (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri (FCM-aine nro 1080) käytön hyväksymisestä jäykän PVC:n lisäaineena veden kanssa kosketukseen joutuvissa toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa pulloissa, elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 29 päivänä huhtikuuta 2020 myönteisen tieteellisen lausunnon (13) kyseisestä käytöstä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että sen käyttö olisi turvallista, jos aine joutuu kosketukseen veden ja happamien vesipitoisten elintarvikkeiden, kuten hedelmämehujen kanssa, sillä (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri hajoaa niin vedessä kuin happamissa vesipitoisissa elintarvikkeissa täysin trietanoliamiiniksi ja perkloraatiksi. Nämä kaksi ainetta sisältyvät jo unionin hyväksyttyjen aineiden luetteloon, trietanoliamiini FCM-aineena nro 793, jonka siirtymän raja-arvo on 0,05 mg/kg, ja perkloraatti FCM-aineena nro 822, jonka siirtymän raja-arvo on 0,002 mg/kg. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että näitä raja-arvoja olisi sovellettava myös FCM-aineeseen nro 1080, koska jos ainetta käytetään veden ja happamien vesipitoisten elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvassa muovissa, sen hajoamisen vuoksi sen turvallisuutta valvotaan täysin näille kahdelle aineelle vahvistetuilla siirtymän raja-arvoilla. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti lisäksi, että FCM-aineen nro 822 siirtymä olisi ilmaistava perkloraattina (14). Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä I olevassa taulukossa 2 kaksi ryhmärajoitusta, jotka kattavat FCM-aineen nro 1080 yhdessä FCM-aineen nro 793 kanssa yhdessä ryhmässä ja perkloraattina ilmaistun FCM-aineen nro 822 kanssa toisessa ryhmässä. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa FCM-aineita nrot 793 ja 822 ja sisällyttää aine (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri (FCM-aine nro 1080) lisäaineena unionin hyväksyttyjen aineiden luetteloon sillä rajoituksella, että sitä olisi käytettävä vain kosketuksessa elintarvikkeisiin, jotka sisältyvät liitteessä III olevassa taulukossa 2 olevaan elintarvikeryhmään, jonka viitenumero on 01.01.A ja joka edustaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tarkastelemia vettä ja happamia vesipitoisia elintarvikkeita.

| (19) | Sen jälkeen kun oli esitetty hakemus aineen ”N, N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiini, joka on osittain esteröity tyydyttyneillä C16/C18-rasvahapoilla” (FCM-aine nro 1081) käytön hyväksymisestä lisäaineena muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa, jotka joutuvat kosketukseen sellaisten kuivien elintarvikkeiden, happamien elintarvikkeiden ja alkoholijuomien kanssa, joita säilytetään enintään kuusi kuukautta huoneenlämmössä, elintarviketurvallisuusviranomainen antoi osittain myönteisen tieteellisen lausunnon (15) kyseisestä käytöstä. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti arvioinnissaan huomioon hakijan toimittamat siirtymätiedot, jotka kattoivat huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa yli kuuden kuukauden ajan tapahtuvan säilytyksen olosuhteiden testauksen. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiini ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, kun sitä käytetään enintään 2 painoprosentin pitoisuutena kaikissa polymeereissä, jotka on tarkoitettu kosketukseen ainoastaan kuivien elintarvikkeiden kanssa, edellyttäen, että N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiinin ja sen mono- ja diesterin yhteenlaskettu siirtymä laskettuna N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiinina ei ylitä FCM-aineita nro 19 ja 20 koskevaa SML(T)-arvoa, johon elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan olisi sisällytettävä myös N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiinin mono- ja diesterin siirtymä. Sen vuoksi on aiheellista sallia kyseisen aineen käyttö enintään 2 painoprosentin pitoisuutena sellaisten muovisten elintarvikekontaktimateriaalien valmistuksessa, jotka on tarkoitettu kosketukseen ainoastaan huoneenlämmössä säilytettävien kuivien elintarvikkeiden kanssa, ja se olisi sisällytettävä FCM-aineille nro 19 ja 20 vahvistettuun ryhmärajoitukseen. |
| --- | --- |

(19)

Sen jälkeen kun oli esitetty hakemus aineen ”N, N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiini, joka on osittain esteröity tyydyttyneillä C16/C18-rasvahapoilla” (FCM-aine nro 1081) käytön hyväksymisestä lisäaineena muovisissa elintarvikekontaktimateriaaleissa, jotka joutuvat kosketukseen sellaisten kuivien elintarvikkeiden, happamien elintarvikkeiden ja alkoholijuomien kanssa, joita säilytetään enintään kuusi kuukautta huoneenlämmössä, elintarviketurvallisuusviranomainen antoi osittain myönteisen tieteellisen lausunnon (15) kyseisestä käytöstä. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti arvioinnissaan huomioon hakijan toimittamat siirtymätiedot, jotka kattoivat huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa yli kuuden kuukauden ajan tapahtuvan säilytyksen olosuhteiden testauksen. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiini ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, kun sitä käytetään enintään 2 painoprosentin pitoisuutena kaikissa polymeereissä, jotka on tarkoitettu kosketukseen ainoastaan kuivien elintarvikkeiden kanssa, edellyttäen, että N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiinin ja sen mono- ja diesterin yhteenlaskettu siirtymä laskettuna N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiinina ei ylitä FCM-aineita nro 19 ja 20 koskevaa SML(T)-arvoa, johon elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan olisi sisällytettävä myös N,N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiinin mono- ja diesterin siirtymä. Sen vuoksi on aiheellista sallia kyseisen aineen käyttö enintään 2 painoprosentin pitoisuutena sellaisten muovisten elintarvikekontaktimateriaalien valmistuksessa, jotka on tarkoitettu kosketukseen ainoastaan huoneenlämmössä säilytettävien kuivien elintarvikkeiden kanssa, ja se olisi sisällytettävä FCM-aineille nro 19 ja 20 vahvistettuun ryhmärajoitukseen.

| (20) | Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi kuitenkin myös, että toimitettujen tietojen perusteella ei voitu arvioida FCM-aineen nro 1081 turvallisuutta sen joutuessa kosketukseen happamien elintarvikkeiden ja alkoholijuomien kanssa, ja totesi, että siirtymä olisi suuri erityisesti sen joutuessa kosketukseen rasvaisten elintarvikkeiden kanssa. Sen vuoksi on aiheellista lieventää sitä ennakoitavissa olevaa riskiä, että kuluttajat käyttäisivät tätä ainetta sisältävää muovia niin, että se joutuisi kosketukseen muiden kuin kuivien elintarvikkeiden kanssa. Tämän vuoksi tätä ainetta olisi käytettävä ainoastaan sovelluksissa, joita elintarvikealan toimijat käyttävät elintarvikkeiden pakkaamiseen. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että siirtymä voi lisääntyä matalammalla esteröintiasteella ja ylittää siirtymän raja-arvot, jos muovimateriaali, johon sitä käytetään, on paksumpaa, ja että myös muut parametrit, kuten polymeerin polaarisuus, voivat olla merkityksellisiä. Sen vuoksi on aiheellista ilmoittaa vaatimustenmukaisuuden varmentamista koskevassa huomautuksessa, että materiaalin paksuuden, polymeerin polaarisuuden ja itse aineen esteröintiasteen perusteella on olemassa vaara siirtymän raja-arvojen ylittymisestä. |
| --- | --- |

(20)

Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi kuitenkin myös, että toimitettujen tietojen perusteella ei voitu arvioida FCM-aineen nro 1081 turvallisuutta sen joutuessa kosketukseen happamien elintarvikkeiden ja alkoholijuomien kanssa, ja totesi, että siirtymä olisi suuri erityisesti sen joutuessa kosketukseen rasvaisten elintarvikkeiden kanssa. Sen vuoksi on aiheellista lieventää sitä ennakoitavissa olevaa riskiä, että kuluttajat käyttäisivät tätä ainetta sisältävää muovia niin, että se joutuisi kosketukseen muiden kuin kuivien elintarvikkeiden kanssa. Tämän vuoksi tätä ainetta olisi käytettävä ainoastaan sovelluksissa, joita elintarvikealan toimijat käyttävät elintarvikkeiden pakkaamiseen. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että siirtymä voi lisääntyä matalammalla esteröintiasteella ja ylittää siirtymän raja-arvot, jos muovimateriaali, johon sitä käytetään, on paksumpaa, ja että myös muut parametrit, kuten polymeerin polaarisuus, voivat olla merkityksellisiä. Sen vuoksi on aiheellista ilmoittaa vaatimustenmukaisuuden varmentamista koskevassa huomautuksessa, että materiaalin paksuuden, polymeerin polaarisuuden ja itse aineen esteröintiasteen perusteella on olemassa vaara siirtymän raja-arvojen ylittymisestä.

| (21) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi myönteisen tieteellisen lausunnon (16) aineen ”fosforihapon esteriseokset 2-hydroksietyylimetakrylaatin kanssa” (FCM-aine nro 1082) käytöstä polymetyylimetakrylaattipohjaisissa komposiiteissa, jotka on tarkoitettu toistuvaan kosketukseen kaikkien elintarviketyyppien kanssa. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että aine ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, jos sitä käytetään komonomeerinä enintään 0,35 painoprosentin pitoisuutena, ja edellyttäen, että sen siirtymä on enintään 0,05 mg/kg elintarviketta ilmaistuna fosforihapon mono-, di- ja triestereiden sekä difosforihapon mono-, di-, tri- ja tetraestereiden summana. Vaikka elintarviketurvallisuusviranomainen viittasi tämän aineen käyttöön ”komposiiteissa”, tämä käsite voi kattaa myös materiaalit, jotka eivät ole polymeerejä eivätkä siten ole asetuksessa (EU) N:o 10/2011 tarkoitettua muovia. Näin ollen on aiheellista sallia kyseisen lähtöaineen käyttö polymetyylimetakrylaatin valmistuksessa 0,35 painoprosentin pitoisuuteen asti ja vahvistaa siirtymän raja-arvo elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi myönteisen tieteellisen lausunnon (16) aineen ”fosforihapon esteriseokset 2-hydroksietyylimetakrylaatin kanssa” (FCM-aine nro 1082) käytöstä polymetyylimetakrylaattipohjaisissa komposiiteissa, jotka on tarkoitettu toistuvaan kosketukseen kaikkien elintarviketyyppien kanssa. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että aine ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, jos sitä käytetään komonomeerinä enintään 0,35 painoprosentin pitoisuutena, ja edellyttäen, että sen siirtymä on enintään 0,05 mg/kg elintarviketta ilmaistuna fosforihapon mono-, di- ja triestereiden sekä difosforihapon mono-, di-, tri- ja tetraestereiden summana. Vaikka elintarviketurvallisuusviranomainen viittasi tämän aineen käyttöön ”komposiiteissa”, tämä käsite voi kattaa myös materiaalit, jotka eivät ole polymeerejä eivätkä siten ole asetuksessa (EU) N:o 10/2011 tarkoitettua muovia. Näin ollen on aiheellista sallia kyseisen lähtöaineen käyttö polymetyylimetakrylaatin valmistuksessa 0,35 painoprosentin pitoisuuteen asti ja vahvistaa siirtymän raja-arvo elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon mukaisesti.

| (22) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi myönteisen tieteellisen lausunnon (17) lähtöaineen bentsofenoni-3,3’,4,4’-tetrakarboksyylidianhydridi, jäljempänä ’BTDA’, (FCM-aine nro 1083) käytöstä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että BTDA-aineen käyttö ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, jos sitä käytetään komonomeerinä enintään 43 painoprosentin pitoisuutena sellaisten polyimidien tuotannossa, jotka on tarkoitettu toistuvaan käyttöön ja kosketukseen happamien ja rasvaisten elintarvikkeiden kanssa enintään 250 °C:n lämpötilassa, edellyttäen että BTDA:n siirtymä on enintään 0,05 mg/kg. Koska ainekohtaisen siirtymän testit, joiden perusteella elintarviketurvallisuusviranomainen teki myönteisen päätelmän kyseisen aineen käytöstä, tehtiin toistuvan käytön olosuhteissa etikkahapon (elintarvikesimulantti B) ja oliiviöljyn (elintarvikesimulantti D2) kanssa, ja elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että aine ei aiheuta huolta, vaikka sitä käytettäisiin muissakin kuin toistuvissa käyttötarkoituksissa, on aiheellista sallia kyseisen lähtöaineen käyttö polyimidien valmistuksessa polymeerin pitoisuuden ollessa enintään 43 painoprosenttia sen joutuessa kosketukseen sellaisten elintarvikkeiden kanssa, joille on vahvistettu ainoastaan elintarvikesimulantit B ja/tai D2 asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä III olevassa taulukossa 2, enintään 250 °C:n lämpötiloissa, ja jos tälle käytölle asetetaan siirtymän raja-arvoksi 0,05 mg/kg elintarviketta. |
| --- | --- |

(22)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi myönteisen tieteellisen lausunnon (17) lähtöaineen bentsofenoni-3,3’,4,4’-tetrakarboksyylidianhydridi, jäljempänä ’BTDA’, (FCM-aine nro 1083) käytöstä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että BTDA-aineen käyttö ei aiheuta turvallisuusriskiä kuluttajille, jos sitä käytetään komonomeerinä enintään 43 painoprosentin pitoisuutena sellaisten polyimidien tuotannossa, jotka on tarkoitettu toistuvaan käyttöön ja kosketukseen happamien ja rasvaisten elintarvikkeiden kanssa enintään 250 °C:n lämpötilassa, edellyttäen että BTDA:n siirtymä on enintään 0,05 mg/kg. Koska ainekohtaisen siirtymän testit, joiden perusteella elintarviketurvallisuusviranomainen teki myönteisen päätelmän kyseisen aineen käytöstä, tehtiin toistuvan käytön olosuhteissa etikkahapon (elintarvikesimulantti B) ja oliiviöljyn (elintarvikesimulantti D2) kanssa, ja elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että aine ei aiheuta huolta, vaikka sitä käytettäisiin muissakin kuin toistuvissa käyttötarkoituksissa, on aiheellista sallia kyseisen lähtöaineen käyttö polyimidien valmistuksessa polymeerin pitoisuuden ollessa enintään 43 painoprosenttia sen joutuessa kosketukseen sellaisten elintarvikkeiden kanssa, joille on vahvistettu ainoastaan elintarvikesimulantit B ja/tai D2 asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteessä III olevassa taulukossa 2, enintään 250 °C:n lämpötiloissa, ja jos tälle käytölle asetetaan siirtymän raja-arvoksi 0,05 mg/kg elintarviketta.

| (23) | Jotta toimijat voisivat mukautua tiettyihin tässä asetuksessa vahvistettuihin voimassa olevien hyväksyntien muutoksiin, on aiheellista säätää, että asetuksen (EU) N:o 10/2011, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, mukaisia muovisia materiaaleja ja tarvikkeita voidaan saattaa ensimmäisen kerran markkinoille 18 kuukauden siirtymäkauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta ja pitää markkinoilla varastojen loppumiseen asti. Lopullisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden tuotantoon kuuluu kuitenkin tyypillisesti se, että muut toimijat toimittavat useita valmistuksen välituotteita ja aineita. Kuluttajien turvallisuuden vuoksi siirtyminen tämän asetuksen täysimääräiseen noudattamiseen olisi toteutettava mahdollisimman tehokkaasti ja mahdollisimman nopeasti. Sen vuoksi välituotteita ja aineita, jotka eivät vielä ole tämän asetuksen mukaisia, valmistavat toimijat olisi velvoitettava ilmoittamaan näiden tuotteiden käyttäjille jo yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että näitä tuotteita ei, kuten säädetään, voida käyttää sellaisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistukseen, jotka on määrä saattaa markkinoille 18 kuukauden siirtymäkauden päätyttyä. |
| --- | --- |

(23)

Jotta toimijat voisivat mukautua tiettyihin tässä asetuksessa vahvistettuihin voimassa olevien hyväksyntien muutoksiin, on aiheellista säätää, että asetuksen (EU) N:o 10/2011, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, mukaisia muovisia materiaaleja ja tarvikkeita voidaan saattaa ensimmäisen kerran markkinoille 18 kuukauden siirtymäkauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta ja pitää markkinoilla varastojen loppumiseen asti. Lopullisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden tuotantoon kuuluu kuitenkin tyypillisesti se, että muut toimijat toimittavat useita valmistuksen välituotteita ja aineita. Kuluttajien turvallisuuden vuoksi siirtyminen tämän asetuksen täysimääräiseen noudattamiseen olisi toteutettava mahdollisimman tehokkaasti ja mahdollisimman nopeasti. Sen vuoksi välituotteita ja aineita, jotka eivät vielä ole tämän asetuksen mukaisia, valmistavat toimijat olisi velvoitettava ilmoittamaan näiden tuotteiden käyttäjille jo yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että näitä tuotteita ei, kuten säädetään, voida käyttää sellaisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistukseen, jotka on määrä saattaa markkinoille 18 kuukauden siirtymäkauden päätyttyä.

| (24) | Tällä asetuksella peruutetaan aineiden ”puujauho ja -kuidut, käsittelemättömät” (FCM-aine nro 96) ja salisyylihappo (FCM-aine nro 121) hyväksynnät, koska ei voida vahvistaa, että kyseiset hyväksynnät olisivat nykymuodossaan asetuksen (EU) N:o 1935/2004 mukaisia, koska tietoja tietyistä aineista tai kyseisten aineiden erityisistä käyttötarkoituksista tarvittaisiin sen varmistamiseksi, että kyseiset hyväksynnät eivät ylitä sitä, mikä on turvallista. Jotta voidaan kuitenkin varmistaa sujuva siirtyminen mahdollisiin rajoitetumpiin hyväksyntiin, jos toimijat, jotka ovat valmistaneet tai käyttäneet näitä aineita ennen tämän asetuksen voimaantuloa, katsovat, että jotkin erityiset käyttötarkoitukset ovat asetuksen (EU) N:o 1935/2004 mukaisia, on aiheellista sallia kyseisistä aineista valmistettujen muovisten materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille edellyttäen, että kyseisten erityisten käyttötarkoitusten hyväksyntää koskeva hakemus jätetään kohtuullisen ajan kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Käsittelemättömien puujauhon ja -kuitujen osalta on todettava, että koska elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi puusta antamassaan lausunnossa, että puun kaltaisia materiaaleja on arvioitava tapauskohtaisesti ja lajikohtaisesti, tällaisen hakemuksen olisi koskettava tiettyä puulajia. |
| --- | --- |

(24)

Tällä asetuksella peruutetaan aineiden ”puujauho ja -kuidut, käsittelemättömät” (FCM-aine nro 96) ja salisyylihappo (FCM-aine nro 121) hyväksynnät, koska ei voida vahvistaa, että kyseiset hyväksynnät olisivat nykymuodossaan asetuksen (EU) N:o 1935/2004 mukaisia, koska tietoja tietyistä aineista tai kyseisten aineiden erityisistä käyttötarkoituksista tarvittaisiin sen varmistamiseksi, että kyseiset hyväksynnät eivät ylitä sitä, mikä on turvallista. Jotta voidaan kuitenkin varmistaa sujuva siirtyminen mahdollisiin rajoitetumpiin hyväksyntiin, jos toimijat, jotka ovat valmistaneet tai käyttäneet näitä aineita ennen tämän asetuksen voimaantuloa, katsovat, että jotkin erityiset käyttötarkoitukset ovat asetuksen (EU) N:o 1935/2004 mukaisia, on aiheellista sallia kyseisistä aineista valmistettujen muovisten materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille edellyttäen, että kyseisten erityisten käyttötarkoitusten hyväksyntää koskeva hakemus jätetään kohtuullisen ajan kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Käsittelemättömien puujauhon ja -kuitujen osalta on todettava, että koska elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi puusta antamassaan lausunnossa, että puun kaltaisia materiaaleja on arvioitava tapauskohtaisesti ja lajikohtaisesti, tällaisen hakemuksen olisi koskettava tiettyä puulajia.

| (25) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(25)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 10/2011 liitteen I muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 10/2011 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Muovisia materiaaleja ja tarvikkeita, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 10/2011, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen tämän asetuksen voimaantuloa, mukaisia ja jotka saatettiin ensimmäisen kerran markkinoille ennen 1 päivää helmikuuta 2025, voidaan pitää markkinoilla varastojen loppumiseen asti.

2.   Jos muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksen välituote tai tällaisen tuotteen, materiaalin tai tarvikkeen valmistukseen tarkoitettu aine, joka on asetuksen (EU) N:o 10/2011, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen tämän asetuksen voimaantuloa, mukainen ja joka saatetaan ensimmäisen kerran markkinoille 1 päivän toukokuuta 2024 jälkeen, ei ole tämän asetuksen mukainen, kyseisen aineen tai tuotteen osalta saatavilla olevassa vaatimustenmukaisuusilmoituksessa on ilmoitettava, että se ei ole nykyisten sääntöjen mukainen ja että sitä voidaan käyttää ainoastaan sellaisten muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa, jotka on tarkoitus saattaa markkinoille ennen 1 päivää helmikuuta 2025.

3.   Muovisia materiaaleja ja tarvikkeita, joiden valmistuksessa on käytetty salisyylihappoa (FCM-aine nro 121) tai tietystä puulajista peräisin olevia käsittelemättömiä puujauhoa tai -kuituja, voidaan edelleen saattaa ensimmäisen kerran markkinoille 1 päivän helmikuuta 2025 jälkeen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1935/2004 9 artiklan mukaisesti hakemus kyseisen aineen tai kyseisen tietystä puulajista peräisin olevan käsittelemättömän puujauhon tai -kuidun hyväksymiseksi ennen 1 päivää elokuuta 2024; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1935/2004 9 artiklan mukaisesti hakemus kyseisen aineen tai kyseisen tietystä puulajista peräisin olevan käsittelemättömän puujauhon tai -kuidun hyväksymiseksi ennen 1 päivää elokuuta 2024;

| b) | kyseisen aineen tai tietystä puulajista peräisin olevan käsittelemättömän jauhon tai kuidun käyttö muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa ja niiden käyttö rajoittuu hakemuksessa kuvattuihin käyttöolosuhteisiin; |
| --- | --- |

b)

kyseisen aineen tai tietystä puulajista peräisin olevan käsittelemättömän jauhon tai kuidun käyttö muovisten materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa ja niiden käyttö rajoittuu hakemuksessa kuvattuihin käyttöolosuhteisiin;

| c) | elintarviketurvallisuusviranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1935/2004 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti toimitetuissa tiedoissa todetaan, että hakemus on tämän kohdan mukainen hakemus, ja |
| --- | --- |

c)

elintarviketurvallisuusviranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1935/2004 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti toimitetuissa tiedoissa todetaan, että hakemus on tämän kohdan mukainen hakemus, ja

| d) | elintarviketurvallisuusviranomainen on katsonut, että hakemus on pätevä. |
| --- | --- |

d)

elintarviketurvallisuusviranomainen on katsonut, että hakemus on pätevä.

4.   Muovisia materiaaleja ja tarvikkeita, joiden valmistuksessa on käytetty hakemuksen kohteena olevaa ainetta tai käsittelemätöntä puujauhoa tai -kuitua, voidaan käyttää edelleen niin kauan, kunnes hakija peruuttaa hakemuksensa tai kunnes komissio tekee asetuksen (EY) N:o 1935/2004 11 artiklan 1 kohdan nojalla päätöksen kyseisen aineen tai puujauhon tai -kuidun käyttöä koskevan hyväksynnän antamisesta tai epäämisestä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 10/2011, annettu 14 päivänä tammikuuta 2011, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista (EUVL L 12, 15.1.2011, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(11):5902.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(6):6124.

4

(5)  EFSA Journal 2005; 3(9):242; EFSA Journal 2005; 3(9):241; EFSA Journal 2005; 3(9):243; EFSA Journal 2005; 3(9):244, 1–18; EFSA Journal 2005; 3(9):245.

5

(6)  ECHA Committee for Risk Assessment (RAC) and Committee for Socio-economic Analysis (SEAC) Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on four phthalates (DEHP, BBP, DBP, DIBP); ECHA/RAC/RES-O-0000001412-86-140/F ja ECHA/SEAC/RES-O-0000001412-86-154/F. Saatavilla verkossa osoitteessa https://echa.europa.eu/documents/10162/a265bf86-5fbd-496b-87b4-63ff238de2f7

6

(7)  EFSA Journal 2019;17(12):5838.

7

(8)  doi:10.2903/j.efsa.2022.7172.

8

(9)  Komission asetus (EU) 2019/1338, annettu 8 päivänä elokuuta 2019, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista annetun asetuksen (EU) N:o 10/2011 muuttamisesta (EUVL L 209, 9.8.2019, s. 5).

9

(10)  EFSA Journal 2021;19(8):6786.

10

(11)  EFSA Journal 2019; 17(10):5864; elintarviketurvallisuusviranomainen viittaa lausunnossaan aineeseen ”trimellitiinihappo, tris(2-etyyliheksyyli)esteri”, kun taas tässä asetuksessa viitataan sen IUPAC-nimeen ”tris(2-etyyliheksyyli)-bentseeni-1,2,4-trikarboksylaatti”.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 609/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35).

12

(13)  EFSA Journal 2020;18(5):6046.

13

(14)  Scientific panel on FCM, Enzymes, and processing aids (CEP), Minutes of the 19th meeting of the working group on FCM 2018–2021, 30. syyskuuta 2020, 7 kohdan 1 alakohta.

14

th

(15)  EFSA Journal 2020;18(3):6047.

15

(16)  EFSA Journal 2020;18(5):6120.

16

(17)  EFSA Journal 2020;18(7):6183.

17

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 10/2011 liite I seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 kohdassa oleva taulukko 1 seuraavasti:






  a) | Poistetaan käsittelemättömiä puujauhoja ja -kuituja koskeva 96 kohta ja salisyylihappoa koskeva 121 kohta. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 kohdassa oleva taulukko 1 seuraavasti:

a)

Poistetaan käsittelemättömiä puujauhoja ja -kuituja koskeva 96 kohta ja salisyylihappoa koskeva 121 kohta.

| b) | Korvataan ftaalihapon dibutyyliesteriä koskeva 157 kohta seuraavasti:















  ”157 | 74880 | 0000084-74-2 | Ftaalihapon dibutyyliesteri (DBP) | kyllä | ei | ei | 0,12 | (32)
  (36) | Saa käyttää vain






  a) | pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan ftaalihapon dibutyyliesteriä koskeva 157 kohta seuraavasti:

”157

74880

0000084-74-2

Ftaalihapon dibutyyliesteri (DBP)

kyllä

ei

ei

0,12

(32)

(36)

Saa käyttää vain

a)

pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa;

| b) | teknisenä apuaineena polyolefiineissä enintään 0,05 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa. |
| --- | --- |

b)

teknisenä apuaineena polyolefiineissä enintään 0,05 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa.

(7)”

| c) | Korvataan ftaalihapon bentsyylibutyyliesteriä koskeva 159 kohta seuraavasti:















  ”159 | 74560 | 0000085-68-7 | Ftaalihapon bentsyylibutyyliesteri (BBP) | kyllä | ei | ei | 6 | (32)
  (36) | Saa käyttää vain






  a) | pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan ftaalihapon bentsyylibutyyliesteriä koskeva 159 kohta seuraavasti:

”159

74560

0000085-68-7

Ftaalihapon bentsyylibutyyliesteri (BBP)

kyllä

ei

ei

6

(32)

(36)

Saa käyttää vain

a)

pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa;

| b) | pehmitteenä kertakäyttöisissä materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa, lukuun ottamatta äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita (*); |
| --- | --- |

b)

pehmitteenä kertakäyttöisissä materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa, lukuun ottamatta äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita (*);

| c) | teknisenä apuaineena enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa. |
| --- | --- |

c)

teknisenä apuaineena enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa.

(7)”

| d) | Korvataan ftaalihapon bis(2-etyyliheksyyli)esteriä koskeva 283 kohta seuraavasti:















  ”283 | 74640 | 0000117-81-7 | Ftaalihapon bis(2-etyyliheksyyli)esteri (DEHP) | kyllä | ei | ei | 0,6 | (32)
  (36) | Saa käyttää vain






  a) | pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan ftaalihapon bis(2-etyyliheksyyli)esteriä koskeva 283 kohta seuraavasti:

”283

74640

0000117-81-7

Ftaalihapon bis(2-etyyliheksyyli)esteri (DEHP)

kyllä

ei

ei

0,6

(32)

(36)

Saa käyttää vain

a)

pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa;

| b) | teknisenä apuaineena enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa. |
| --- | --- |

b)

teknisenä apuaineena enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa.

(7)”

| e) | Korvataan ainetta ”ftaalihapon diesterit primaaristen tyydytettyjen C8–C10 haaraketjuisten alkoholien (joissa on yli 60 % C9:ää) kanssa” koskeva 728 kohta seuraavasti:















  ”728 | 75100 | 0068515-48-0 0028553-12-0 | Ftaalihapon diesterit primaaristen tyydytettyjen C8–C10-haaraketjuisten alkoholien (joissa on yli 60 % C9:ää) kanssa (DINP) | kyllä | ei | ei | | (26)
  (32) | Saa käyttää vain






  a) | pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Korvataan ainetta ”ftaalihapon diesterit primaaristen tyydytettyjen C8–C10 haaraketjuisten alkoholien (joissa on yli 60 % C9:ää) kanssa” koskeva 728 kohta seuraavasti:

”728

75100

0068515-48-0 0028553-12-0

Ftaalihapon diesterit primaaristen tyydytettyjen C8–C10-haaraketjuisten alkoholien (joissa on yli 60 % C9:ää) kanssa (DINP)

kyllä

ei

ei

(26)

(32)

Saa käyttää vain

a)

pehmitteenä toistuvaan käyttöön tarkoitetuissa materiaaleissa ja tarvikkeissa;

| b) | pehmitteenä kertakäyttöisissä materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa, lukuun ottamatta äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita (*); |
| --- | --- |

b)

pehmitteenä kertakäyttöisissä materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen rasvattomien elintarvikkeiden kanssa, lukuun ottamatta äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita (*);

| c) | teknisenä apuaineena enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa. |
| --- | --- |

c)

teknisenä apuaineena enintään 0,1 painoprosentin pitoisuutena lopputuotteessa.

Ei saa käyttää yhdessä FCM-aineiden nro 157, 159, 283 tai 1085 kanssa.

(7)”

| f) | Korvataan trietanoliamiinia koskeva 793 kohta seuraavasti:















  ”793 | 94000 | 0000102-71-6 | Trietanoliamiini | kyllä | ei | ei | | (37)” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Korvataan trietanoliamiinia koskeva 793 kohta seuraavasti:

”793

94000

0000102-71-6

Trietanoliamiini

kyllä

ei

ei

(37)”

| g) | Korvataan perkloorihapon suoloja (perkloraatti) koskeva 822 kohta seuraavasti:















  ”822 | 71983 | 14797-73-0 | Perkloorihapon suolat (perkloraatti) | kyllä | ei | ei | | (38)” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Korvataan perkloorihapon suoloja (perkloraatti) koskeva 822 kohta seuraavasti:

”822

71983

14797-73-0

Perkloorihapon suolat (perkloraatti)

kyllä

ei

ei

(38)”

| h) | Korvataan dietyyli[[3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-4-hydroksifenyyli]metyyli]fosfonaattia koskeva 1007 kohta seuraavasti:















  ”1007 | | 976-56-7 | dietyyli[[3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-4-hydroksifenyyli]metyyli]fosfonaatti | ei | kyllä | ei | | | Saa käyttää vain enintään 0,2 painoprosentin pitoisuutena polymeerin lopullisesta painosta polymerisaatioprosessissa poly(eteenitereftalaatin) (PET) ja poly(eteeni-2,5-furandikarboksylaatin) (PEF) valmistuksessa.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

Korvataan dietyyli[[3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-4-hydroksifenyyli]metyyli]fosfonaattia koskeva 1007 kohta seuraavasti:

”1007

976-56-7

dietyyli[[3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-4-hydroksifenyyli]metyyli]fosfonaatti

ei

kyllä

ei

Saa käyttää vain enintään 0,2 painoprosentin pitoisuutena polymeerin lopullisesta painosta polymerisaatioprosessissa poly(eteenitereftalaatin) (PET) ja poly(eteeni-2,5-furandikarboksylaatin) (PEF) valmistuksessa.”

| i) | Korvataan poly((R)-3-hydroksibutyraatti-co-(R)-3-hydroksiheksanoaattia koskeva 1059 kohta seuraavasti:















  ”1059 | | 147398-31-0 | Poly((R)-3-hydroksibutyraatti-co-(R)-3-hydroksiheksanoaatti) (PHH) | ei | kyllä | ei | | (35) | Aine on mikrobifermentaatiosta saatu makromolekyyli.
  Saa käyttää vain lämpötilaolosuhteissa, jotka eivät ylitä liitteessä V olevan 2.1.4 kohdan d alakohdassa määriteltyjä olosuhteita. Kaikki molekyylimassaltaan alle 1 000 Da:n oligomeerit huomioon ottaen siirtymä saa olla enintään 5,0 mg/kg elintarviketta. | (23)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

i)

Korvataan poly((R)-3-hydroksibutyraatti-co-(R)-3-hydroksiheksanoaattia koskeva 1059 kohta seuraavasti:

”1059

147398-31-0

Poly((R)-3-hydroksibutyraatti-co-(R)-3-hydroksiheksanoaatti) (PHH)

ei

kyllä

ei

(35)

Aine on mikrobifermentaatiosta saatu makromolekyyli.

Saa käyttää vain lämpötilaolosuhteissa, jotka eivät ylitä liitteessä V olevan 2.1.4 kohdan d alakohdassa määriteltyjä olosuhteita. Kaikki molekyylimassaltaan alle 1 000 Da:n oligomeerit huomioon ottaen siirtymä saa olla enintään 5,0 mg/kg elintarviketta.

(23)”

| j) | Korvataan ainetta ”fosforihapoke, trifenyyliesteri, polymeeri alfa-hydro-omega-hydroksipoly[oksi(metyyli-1,2-etaanidiyyli)], C10-16-alkyyliesteri” koskeva 1076 kohta seuraavasti:















  ”1076 | | 1227937-46-3 | Fosforihapoke, trifenyyliesteri, polymeeri alfa-hydro-omega-hydroksipoly[oksi(metyyli-1,2-etaanidiyyli)], C10-16-alkyyliesterit | kyllä | ei | ei | 0,05 | | Saa käyttää vain






  a) | lisäaineena enintään 0,2 painoprosentin pitoisuutena iskunkestävästä polystyreenistä tehdyissä materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen elintarvikkeiden kanssa huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa, mukaan lukien kuumatäyttö ja/tai kuumentaminen enintään 100 °C:een enintään 2 tunnin ajan. Ei saa käyttää kosketuksessa elintarvikkeisiin, joille on osoitettu elintarvikesimulantti C ja/tai D1 liitteessä III. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

j)

Korvataan ainetta ”fosforihapoke, trifenyyliesteri, polymeeri alfa-hydro-omega-hydroksipoly[oksi(metyyli-1,2-etaanidiyyli)], C10-16-alkyyliesteri” koskeva 1076 kohta seuraavasti:

”1076

1227937-46-3

Fosforihapoke, trifenyyliesteri, polymeeri alfa-hydro-omega-hydroksipoly[oksi(metyyli-1,2-etaanidiyyli)], C10-16-alkyyliesterit

kyllä

ei

ei

0,05

Saa käyttää vain

a)

lisäaineena enintään 0,2 painoprosentin pitoisuutena iskunkestävästä polystyreenistä tehdyissä materiaaleissa ja tarvikkeissa, jotka joutuvat kosketukseen elintarvikkeiden kanssa huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa, mukaan lukien kuumatäyttö ja/tai kuumentaminen enintään 100 °C:een enintään 2 tunnin ajan. Ei saa käyttää kosketuksessa elintarvikkeisiin, joille on osoitettu elintarvikesimulantti C ja/tai D1 liitteessä III.

| b) | lisäaineena enintään 0,025 painoprosentin pitoisuutena akryylinitriilibutadieenistyreeniä (ABS) sisältävissä materiaaleissa, joita käytetään huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa.” |
| --- | --- |

b)

lisäaineena enintään 0,025 painoprosentin pitoisuutena akryylinitriilibutadieenistyreeniä (ABS) sisältävissä materiaaleissa, joita käytetään huoneenlämmössä tai sitä alemmassa lämpötilassa.”

| k) | Lisätään taulukon 1 loppuun numerojärjestyksessä kohdat seuraavasti:















  ”1078 | | 3319-31-1 | tris(2-etyyliheksyyli)bentseeni-1,2,4-trikarboksylaatti | kyllä | ei | ei | 1 | (32) | Saa käyttää vain pehmitteenä pehmeän poly(vinyylikloridin) valmistuksessa.
  Ei saa käyttää kosketuksessa lastenruokien kanssa (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1080 | | 156157-97-0 | (trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri | kyllä | ei | ei | | (37)
  (38) | Saa käyttää vain jäykässä poly(vinyylikloridissa), joka joutuu kosketukseen liitteessä III olevassa taulukossa 2 mainittuun elintarvikeryhmään, jonka viitenumero on 01.01.A, kuuluvien elintarvikkeiden kanssa. | |
| 1081 | | - | N, N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiini, joka on osittain esteröity tyydyttyneillä C16/C18-rasvahapoilla | kyllä | ei | ei | | (7) | Saa käyttää enintään 2 painoprosentin pitoisuutena muovisissa materiaaleissa ja tarvikkeissa, joita elintarvikealan toimijoiden on tarkoitus käyttää sellaisten kuivien elintarvikkeiden pakkaamiseen, joille on osoitettu elintarvikesimulantti E liitteessä III olevassa taulukossa 2. | (30) |
| 1082 | | 52628-03-2 | Fosforihapon esteriseokset 2-hydroksietyylimetakrylaatin kanssa | ei | kyllä | ei | 0,05 | | Saa käyttää vain enintään 0,35 painoprosentin pitoisuutena polymetyylimetakrylaatin valmistuksessa.
  SML ilmaistuna fosforihapon mono-, di- ja triesterien sekä difosforihapon mono-, di-, tri- ja tetraesterien summana | |
| 1083 | | 2421-28-5 | Bentsofenoni-3,3’,4,4’-tetrakarboksyylihappodianhydridi (BTDA) | ei | kyllä | ei | 0,05 | | Saa käyttää vain komonomeerinä enintään 43 painoprosentin pitoisuutena sellaisten polyimidien valmistuksessa, jotka joutuvat kosketukseen sellaisten elintarvikkeiden kanssa, joille on osoitettu ainoastaan elintarvikesimulantit B ja/tai D2 liitteessä III olevassa taulukossa 2, enintään 250 °C:n lämpötiloissa.” | |
| | | | | | | | | | | |
| ”(*) | Imeväinen, äidinmaidonkorvike ja vieroitusvalmiste sellaisina kuin ne määritellään imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35) 2 artiklan 2 kohdassa.” |

k)

Lisätään taulukon 1 loppuun numerojärjestyksessä kohdat seuraavasti:

”1078

3319-31-1

tris(2-etyyliheksyyli)bentseeni-1,2,4-trikarboksylaatti

kyllä

ei

ei

1

(32)

Saa käyttää vain pehmitteenä pehmeän poly(vinyylikloridin) valmistuksessa.

Ei saa käyttää kosketuksessa lastenruokien kanssa (*)

1080

156157-97-0

(trietanoliamiini-perkloraatti, natriumsuola)-dimeeri

kyllä

ei

ei

(37)

(38)

Saa käyttää vain jäykässä poly(vinyylikloridissa), joka joutuu kosketukseen liitteessä III olevassa taulukossa 2 mainittuun elintarvikeryhmään, jonka viitenumero on 01.01.A, kuuluvien elintarvikkeiden kanssa.

1081

-

N, N-bis(2-hydroksietyyli)stearyyliamiini, joka on osittain esteröity tyydyttyneillä C16/C18-rasvahapoilla

kyllä

ei

ei

(7)

Saa käyttää enintään 2 painoprosentin pitoisuutena muovisissa materiaaleissa ja tarvikkeissa, joita elintarvikealan toimijoiden on tarkoitus käyttää sellaisten kuivien elintarvikkeiden pakkaamiseen, joille on osoitettu elintarvikesimulantti E liitteessä III olevassa taulukossa 2.

(30)

1082

52628-03-2

Fosforihapon esteriseokset 2-hydroksietyylimetakrylaatin kanssa

ei

kyllä

ei

0,05

Saa käyttää vain enintään 0,35 painoprosentin pitoisuutena polymetyylimetakrylaatin valmistuksessa.

SML ilmaistuna fosforihapon mono-, di- ja triesterien sekä difosforihapon mono-, di-, tri- ja tetraesterien summana

1083

2421-28-5

Bentsofenoni-3,3’,4,4’-tetrakarboksyylihappodianhydridi (BTDA)

ei

kyllä

ei

0,05

Saa käyttää vain komonomeerinä enintään 43 painoprosentin pitoisuutena sellaisten polyimidien valmistuksessa, jotka joutuvat kosketukseen sellaisten elintarvikkeiden kanssa, joille on osoitettu ainoastaan elintarvikesimulantit B ja/tai D2 liitteessä III olevassa taulukossa 2, enintään 250 °C:n lämpötiloissa.”

”(*)

Imeväinen, äidinmaidonkorvike ja vieroitusvalmiste sellaisina kuin ne määritellään imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35) 2 artiklan 2 kohdassa.”

| 2) | Muutetaan 2 kohdassa oleva taulukko 2 seuraavasti:






  a) | Korvataan 7 kohta seuraavasti:








  ”7 | 19
  20
  1081 | 1,2 | ilmaistuna tertiäärisenä amiinina” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 kohdassa oleva taulukko 2 seuraavasti:

a)

Korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7

19

20

1081

1,2

ilmaistuna tertiäärisenä amiinina”

| b) | Korvataan 26 kohta seuraavasti:








  ”26 | 728
  729 | 1,8 | ilmaistuna aineiden summana” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan 26 kohta seuraavasti:

”26

728

729

1,8

ilmaistuna aineiden summana”

| c) | Korvataan 32 kohta seuraavasti:








  ”32 | 8
  72
  73
  138
  140
  157
  159
  207
  242
  283
  532
  670
  728
  729
  775
  783
  797
  798
  810
  815
  1078
  1085* | 60 | ilmaistuna aineiden summana (pehmitteet)






  - | Di-isobutyyliftalaattia, FCM-aine nro 1085, jonka synonyymejä ovat 1,2-bis(2-metyylipropyyli)bentseeni-1,2-dikarboksylaatti tai DIBP ja CAS-numero 84-69-5, ei mainita hyväksyttynä aineena taulukossa 1. Sitä voi kuitenkin esiintyä yhdessä muiden ftalaattien kanssa, koska sitä käytetään polymerisaation apuaineena, ja se sisältyy ryhmärajoituksiin, jotka liittyvät FCM-aineeseen nro 1085.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan 32 kohta seuraavasti:

”32

8

72

73

138

140

157

159

207

242

283

532

670

728

729

775

783

797

798

810

815

1078

1085*

60

ilmaistuna aineiden summana (pehmitteet)

*

Di-isobutyyliftalaattia, FCM-aine nro 1085, jonka synonyymejä ovat 1,2-bis(2-metyylipropyyli)bentseeni-1,2-dikarboksylaatti tai DIBP ja CAS-numero 84-69-5, ei mainita hyväksyttynä aineena taulukossa 1. Sitä voi kuitenkin esiintyä yhdessä muiden ftalaattien kanssa, koska sitä käytetään polymerisaation apuaineena, ja se sisältyy ryhmärajoituksiin, jotka liittyvät FCM-aineeseen nro 1085.”

| d) | Lisätään kohdat seuraavasti:








  ”36 | 157
  159
  283
  1085* | 0,6 | ftaalihapon dibutyyliesterin (DBP), di-isobutyyliftalaatin (DIBP), ftaalihapon bentsyylibutyyliesterin (BBP) ja ftaalihapon bis(2-etyyliheksyyli)esterin (DEHP) summa DEHP-ekvivalentteina ilmaistuna käyttäen seuraavaa yhtälöä: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1.






  - | Ks. FCM-ainetta nro 1085 koskeva huomautus rivillä 32. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”36

157

159

283

1085*

0,6

ftaalihapon dibutyyliesterin (DBP), di-isobutyyliftalaatin (DIBP), ftaalihapon bentsyylibutyyliesterin (BBP) ja ftaalihapon bis(2-etyyliheksyyli)esterin (DEHP) summa DEHP-ekvivalentteina ilmaistuna käyttäen seuraavaa yhtälöä: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1.

*

Ks. FCM-ainetta nro 1085 koskeva huomautus rivillä 32.

37

793

1080

0,05

ilmaistuna trietanoliamiinin ja trietanoliamiinina ilmaistun hydrokloridiaduktin summana

38

822

080

0,002

ilmaistuna perkloraattina – sovelletaan taulukon 3 huomautusta 4.”

| 3) | Lisätään 3 kohdassa olevaan taulukkoon 3 kohta seuraavasti:






  ”(30) | Siirtymän raja-arvot ovat vaarassa ylittyä; siirtymä kasvaa sen muovin paksuuden mukaan, johon aine sisältyy, ja polymeerin polaarisuuden alentumisen sekä itse aineen esteröintiasteen pienentymisen mukaan.” |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään 3 kohdassa olevaan taulukkoon 3 kohta seuraavasti:

”(30)

Siirtymän raja-arvot ovat vaarassa ylittyä; siirtymä kasvaa sen muovin paksuuden mukaan, johon aine sisältyy, ja polymeerin polaarisuuden alentumisen sekä itse aineen esteröintiasteen pienentymisen mukaan.”

---

| 12.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 177/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 177/59

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1443,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023,

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1065/2012 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmiste (jonka aiempi taksonominen nimi on Lactobacillus plantarum DSM 19457) hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1065/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmiste (jonka aiempi taksonominen nimi on Lactobacillus plantarum DSM 19457) hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1065/2012 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydetään kyseisen lisäaineen luokittelua lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydetään kyseisen lisäaineen luokittelua lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 22 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmiste on edelleen turvallinen kaikille eläinlajeille, kuluttajille ja ympäristölle tällä hetkellä hyväksyttyjen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaine ei ole ihoa tai silmiä ärsyttävä, mutta sen proteinaasiluonteen vuoksi sitä olisi pidettävä hengitysteitä herkistävänä aineena. Tietojen puuttumisen vuoksi elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut tehdä päätelmiä siitä, voiko kyseinen lisäaine aiheuttaa ihon herkistymistä. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 22 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmiste on edelleen turvallinen kaikille eläinlajeille, kuluttajille ja ympäristölle tällä hetkellä hyväksyttyjen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaine ei ole ihoa tai silmiä ärsyttävä, mutta sen proteinaasiluonteen vuoksi sitä olisi pidettävä hengitysteitä herkistävänä aineena. Tietojen puuttumisen vuoksi elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut tehdä päätelmiä siitä, voiko kyseinen lisäaine aiheuttaa ihon herkistymistä.

| (5) | Asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustettu vertailulaboratorio katsoi komission asetuksen (EY) N:o 378/2005 (4) 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti, että aiemmassa arvioinnissa tehdyt päätelmät ja annetut suositukset ovat päteviä ja että niitä voidaan soveltaa myös tähän hakemukseen. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustettu vertailulaboratorio katsoi komission asetuksen (EY) N:o 378/2005 (4) 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti, että aiemmassa arvioinnissa tehdyt päätelmät ja annetut suositukset ovat päteviä ja että niitä voidaan soveltaa myös tähän hakemukseen.

| (6) | Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen hyväksyntä olisi uusittava. |
| --- | --- |

(6)

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen hyväksyntä olisi uusittava.

| (7) | Komissio katsoo, että lisäaineen käyttäjien terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä. Nämä suojatoimenpiteet eivät saisi kuitenkaan rajoittaa muiden unionin lainsäädännön mukaisten työntekijöiden turvallisuutta koskevien vaatimusten soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Komissio katsoo, että lisäaineen käyttäjien terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä. Nämä suojatoimenpiteet eivät saisi kuitenkaan rajoittaa muiden unionin lainsäädännön mukaisten työntekijöiden turvallisuutta koskevien vaatimusten soveltamista.

| (8) | Koska Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1065/2012 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Koska Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1065/2012 olisi muutettava.

| (9) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnän uusimisesta aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(9)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnän uusimisesta aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksynnän uusiminen

Uusitaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluvien, liitteessä eritellyn valmisteen hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1065/2012 muuttaminen

Poistetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1065/2012 liitteestä kohta 1k20718 ”Lactobacillus plantarum (DSM 19457)”.

Lactobacillus plantarum

3 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Sallitaan liitteessä eritellyn valmisteen ja sitä sisältävän rehun, joka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 1 päivää elokuuta 2024 ennen 1 päivää elokuuta 2023 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1065/2012, annettu 13 päivänä marraskuuta 2012, Lactobacillus plantarum -valmisteiden (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944) hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina (EUVL L 314, 14.11.2012, s. 15).

2

Lactobacillus plantarum

(3)  EFSA Journal 2023;21(1):7697.

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 378/2005, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rehujen lisäaineita koskeviin hakemuksiin liittyvien yhteisön vertailulaboratorion tehtävien ja velvollisuuksien osalta (EUVL L 59, 5.3.2005, s. 8).

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg tuoretta ainesta |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet |
| 1k20718 | Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 | Lisäaineen koostumus


  Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmiste, joka sisältää vähintään 1 × 1010/g lisäainetta
  Kiinteä muoto

  Tehoaineen kuvaus


  Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -kannan elinkykyisiä soluja

  Analyysimenetelmä
   (1)

  Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457:n määrittäminen rehun lisäaineesta:






  — | Pintaviljelymenetelmä MRS Agarilla (EN 15787) |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg tuoretta ainesta

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet

1k20718

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457

Lisäaineen koostumus

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -valmiste, joka sisältää vähintään 1 × 1010/g lisäainetta

Kiinteä muoto

Tehoaineen kuvaus

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 -kannan elinkykyisiä soluja

Analyysimenetelmä
   (1)

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457:n määrittäminen rehun lisäaineesta:

—

Pintaviljelymenetelmä MRS Agarilla (EN 15787)

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457:n tunnistaminen:

| — | Pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE) tai DNA:n sekvensointimenetelmät |
| --- | --- |

—

Pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE) tai DNA:n sekvensointimenetelmät

Kaikki eläinlajit

–

–

| 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset.

| 2. | Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä toisen mikro-organismin kanssa säilörehun lisäaineena: 5 × 107 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä toisen mikro-organismin kanssa säilörehun lisäaineena: 5 × 107 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida poistaa tällaisten menettelyjen ja järjestelyjen avulla, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä henkilönsuojaimia, kuten iho- ja hengityssuojia. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida poistaa tällaisten menettelyjen ja järjestelyjen avulla, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä henkilönsuojaimia, kuten iho- ja hengityssuojia.

1. elokuuta 2033

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 12.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 177/63

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1444,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 14 päivänä marraskuuta 2022 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Turkista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan nojalla. Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 14 päivänä marraskuuta 2022 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Turkista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan nojalla. Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Laminados Losal S.A.U., jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen 30 päivänä syyskuuta 2022. Valitus tehtiin teräksestä valmistettuja palkoprofiileja valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Laminados Losal S.A.U., jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen 30 päivänä syyskuuta 2022. Valitus tehtiin teräksestä valmistettuja palkoprofiileja valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Kirjaaminen

Kirjaaminen

| (3) | Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaan komission olisi kirjattava polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudelta, ellei sillä ole 5 artiklassa tarkoitettuja riittäviä todisteita siitä, että perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaan komission olisi kirjattava polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudelta, ellei sillä ole 5 artiklassa tarkoitettuja riittäviä todisteita siitä, että perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan edellytykset eivät täyty.

| (4) | Valituksen tekijä ei pyytänyt kirjaamista ja komissio totesi, että perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan d alakohdan edellytykset eivät täyttyneet. Lisäksi tuonti ei ollut kasvanut tutkimusajanjakson jälkeen huomattavasti enempää siitä tuonnin tasosta, joka aiheutti vahinkoa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijä ei pyytänyt kirjaamista ja komissio totesi, että perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan d alakohdan edellytykset eivät täyttyneet. Lisäksi tuonti ei ollut kasvanut tutkimusajanjakson jälkeen huomattavasti enempää siitä tuonnin tasosta, joka aiheutti vahinkoa tutkimusajanjaksolla.

| (5) | Jäljempänä 4.3.1 jaksossa esitetyistä syistä komissio päätti kumuloida asianomaisista maista tulevan tuonnin edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa kuvattua analyysiä varten. Analyysi Surveillance-tietokannasta saaduista tiedoista ja asianomaisten maiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamista tiedoista osoitti, että asianomaisista maista tulevan tuonnin kumulatiivinen määrä pieneni tutkimuksen vireillepanon jälkeen 2 prosenttia neljän ensimmäisen täyden kuukauden aikana (eli joulukuusta 2022 maaliskuuhun 2023) verrattuna samoihin kuukausiin tutkimusajanjaksolla. Keskimääräinen kuukausittainen tuonti asianomaisista maista neljän ensimmäisen kuukauden aikana tutkimuksen vireillepanon jälkeen väheni 15 prosenttia verrattuna keskimääräiseen kuukausittaiseen tuontiin tutkimusjakson aikana. Sen vuoksi komissio ei asettanut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontia ennakkoilmoituskaudella kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(5)

Jäljempänä 4.3.1 jaksossa esitetyistä syistä komissio päätti kumuloida asianomaisista maista tulevan tuonnin edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa kuvattua analyysiä varten. Analyysi Surveillance-tietokannasta saaduista tiedoista ja asianomaisten maiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamista tiedoista osoitti, että asianomaisista maista tulevan tuonnin kumulatiivinen määrä pieneni tutkimuksen vireillepanon jälkeen 2 prosenttia neljän ensimmäisen täyden kuukauden aikana (eli joulukuusta 2022 maaliskuuhun 2023) verrattuna samoihin kuukausiin tutkimusajanjaksolla. Keskimääräinen kuukausittainen tuonti asianomaisista maista neljän ensimmäisen kuukauden aikana tutkimuksen vireillepanon jälkeen väheni 15 prosenttia verrattuna keskimääräiseen kuukausittaiseen tuontiin tutkimusjakson aikana. Sen vuoksi komissio ei asettanut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontia ennakkoilmoituskaudella kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan nojalla.

1.3   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (6) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Turkin viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(6)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Turkin viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (7) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.4   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (8) | Vireillepanon jälkeen huomautuksia saatiin Turkin viranomaisilta, turkkilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Özkan Demir Çelik Sanayi A.S:ltä, jäljempänä ’Özkan Demir’, unionin käyttäjältä Fincantieri S.p.A:lta, jäljempänä ’Fincantieri’, ja etuyhteydettömältä tuojalta Baglietto s.r.l:ltä, jäljempänä ’Baglietto’. |
| --- | --- |

(8)

Vireillepanon jälkeen huomautuksia saatiin Turkin viranomaisilta, turkkilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Özkan Demir Çelik Sanayi A.S:ltä, jäljempänä ’Özkan Demir’, unionin käyttäjältä Fincantieri S.p.A:lta, jäljempänä ’Fincantieri’, ja etuyhteydettömältä tuojalta Baglietto s.r.l:ltä, jäljempänä ’Baglietto’.

| (9) | Turkin viranomaiset ja Fincantieri väittivät muun muassa, että valitus perustui liiaksi luottamuksellisiin tietoihin, erityisesti unionin tuotannonalan mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevien yksityiskohtaisten tietojen sekä valituksen tiettyjen liitteiden osalta. Molemmat osapuolet väittivät, että toisinto, joka ei ollut luottamuksellinen, ei sen vuoksi riittänyt siihen, että osapuolet olisivat voineet antaa merkityksellisiä huomautuksia valituksessa esitetyistä vahinkoindikaattoreista ja väitteistä. |
| --- | --- |

(9)

Turkin viranomaiset ja Fincantieri väittivät muun muassa, että valitus perustui liiaksi luottamuksellisiin tietoihin, erityisesti unionin tuotannonalan mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevien yksityiskohtaisten tietojen sekä valituksen tiettyjen liitteiden osalta. Molemmat osapuolet väittivät, että toisinto, joka ei ollut luottamuksellinen, ei sen vuoksi riittänyt siihen, että osapuolet olisivat voineet antaa merkityksellisiä huomautuksia valituksessa esitetyistä vahinkoindikaattoreista ja väitteistä.

| (10) | Perusasetuksen 19 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa niiden luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Koska valitus liittyy vain yhden unionin tuottajan tietoihin tai kyseisen unionin tuottajan tietoihin yhdessä julkisesti saatavilla olevien tietojen ja tilastojen kanssa, valituksen tekijä toimitti luottamuksellisuussyistä asiaankuuluvat luvut merkityksellisinä vaihteluväleinä. Valituksen tekijä toimitti vastaavasti liitteistä ei-luottamuksellisen version tai yhteenvedon olennaisista toimitetuista tiedoista. Komissio katsoi siksi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa oleva valituksen ei-luottamuksellinen versio sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat asianmukaisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(10)

Perusasetuksen 19 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa niiden luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Koska valitus liittyy vain yhden unionin tuottajan tietoihin tai kyseisen unionin tuottajan tietoihin yhdessä julkisesti saatavilla olevien tietojen ja tilastojen kanssa, valituksen tekijä toimitti luottamuksellisuussyistä asiaankuuluvat luvut merkityksellisinä vaihteluväleinä. Valituksen tekijä toimitti vastaavasti liitteistä ei-luottamuksellisen version tai yhteenvedon olennaisista toimitetuista tiedoista. Komissio katsoi siksi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa oleva valituksen ei-luottamuksellinen versio sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat asianmukaisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (11) | Turkin viranomaiset ja Fincantieri vastustivat kumpikin sitä, että vahinkoanalyysiin sisällytettäisiin romanialaista teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajaa Laminorul SA:ta, jäljempänä ’Laminorul’, koskevia tietoja, koska se teki konkurssin ja lopetti tuotannon tarkastelujaksolla. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan toinen yritys osti Laminorulin konkurssin jälkeen, mutta tämä yritys ei ole aloittanut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoa uudelleen. Turkin viranomaisten ja Fincantierin mukaan Laminorulin käytettävissä olevia tietoja ei olisi pitänyt sisällyttää valituksessa esitettyihin lukuihin, koska kyseinen yritys teki konkurssin eikä enää tuota teräksestä valmistettuja palkoprofiileja. Sen vuoksi valituksessa ei olisi pitänyt katsoa Laminorulin olevan osa unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(11)

Turkin viranomaiset ja Fincantieri vastustivat kumpikin sitä, että vahinkoanalyysiin sisällytettäisiin romanialaista teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajaa Laminorul SA:ta, jäljempänä ’Laminorul’, koskevia tietoja, koska se teki konkurssin ja lopetti tuotannon tarkastelujaksolla. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan toinen yritys osti Laminorulin konkurssin jälkeen, mutta tämä yritys ei ole aloittanut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoa uudelleen. Turkin viranomaisten ja Fincantierin mukaan Laminorulin käytettävissä olevia tietoja ei olisi pitänyt sisällyttää valituksessa esitettyihin lukuihin, koska kyseinen yritys teki konkurssin eikä enää tuota teräksestä valmistettuja palkoprofiileja. Sen vuoksi valituksessa ei olisi pitänyt katsoa Laminorulin olevan osa unionin tuotannonalaa.

| (12) | Komissio katsoi kuitenkin, että Laminorul oli edelleen osa unionin tuotannonalaa tarkastelujaksolla, vaikkakaan ei koko tarkastelujakson ajan. Siksi valituksen tekijä teki oikein sisällyttäessään Laminorulin tiedot valitukseen, ja se kuvasi unionin tuotannonalan tilanteen tarkasti sellaisena kuin se oli kyseisinä ajanjaksoina. Lisäksi valituksessa esitetyt tiedot osoittivat, että useimmat indikaattorit antoivat viitteitä samanlaisesta kehityksestä riippumatta siitä, sisällytettiinkö Laminorul analyysiin vai ei. Joka tapauksessa komissio on mahdollisuuksien mukaan ilmoittanut analyysissään, millainen vaikutus Laminorulin tiedoilla on unionin tuotannonalan vahinkotilanteeseen tässä asetuksessa tarkoitetulla tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(12)

Komissio katsoi kuitenkin, että Laminorul oli edelleen osa unionin tuotannonalaa tarkastelujaksolla, vaikkakaan ei koko tarkastelujakson ajan. Siksi valituksen tekijä teki oikein sisällyttäessään Laminorulin tiedot valitukseen, ja se kuvasi unionin tuotannonalan tilanteen tarkasti sellaisena kuin se oli kyseisinä ajanjaksoina. Lisäksi valituksessa esitetyt tiedot osoittivat, että useimmat indikaattorit antoivat viitteitä samanlaisesta kehityksestä riippumatta siitä, sisällytettiinkö Laminorul analyysiin vai ei. Joka tapauksessa komissio on mahdollisuuksien mukaan ilmoittanut analyysissään, millainen vaikutus Laminorulin tiedoilla on unionin tuotannonalan vahinkotilanteeseen tässä asetuksessa tarkoitetulla tarkastelujaksolla.

| (13) | Turkin viranomaiset ja Özkan Demir esittivät huomautuksia useista valituksessa esitetyistä yksittäisistä vahinkoindikaattoreista ja väittivät, että jotkin indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan tilanteen olevan vahingollinen tai että vahingon olisivat saattaneet aiheuttaa muut tekijät kuin asianomaisista maista tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(13)

Turkin viranomaiset ja Özkan Demir esittivät huomautuksia useista valituksessa esitetyistä yksittäisistä vahinkoindikaattoreista ja väittivät, että jotkin indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan tilanteen olevan vahingollinen tai että vahingon olisivat saattaneet aiheuttaa muut tekijät kuin asianomaisista maista tuleva tuonti.

| (14) | Komissio muistutti tältä osin, että perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja polkumyynnillä tapahtuvaksi väitetyn tuonnin määrän muutoksista, tällaisen tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin seurausvaikutuksista unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, joissa viitattiin vahingon olemassaoloon ja syy-yhteyteen asianomaisista maista tulevan tuonnin osalta. Näin ollen komissio katsoi, että valituksessa oli esitetty riittävästi näyttöä vahingosta ja syy-yhteydestä, ja siksi se hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(14)

Komissio muistutti tältä osin, että perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja polkumyynnillä tapahtuvaksi väitetyn tuonnin määrän muutoksista, tällaisen tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin seurausvaikutuksista unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, joissa viitattiin vahingon olemassaoloon ja syy-yhteyteen asianomaisista maista tulevan tuonnin osalta. Näin ollen komissio katsoi, että valituksessa oli esitetty riittävästi näyttöä vahingosta ja syy-yhteydestä, ja siksi se hylkäsi väitteen.

| (15) | Muita vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevia erityisiä huomautuksia, jotka eivät suoraan liittyneet vireillepanoon, käsitellään jäljempänä asianomaisissa jaksoissa (4, 5 ja 7 jakso). |
| --- | --- |

(15)

Muita vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevia erityisiä huomautuksia, jotka eivät suoraan liittyneet vireillepanoon, käsitellään jäljempänä asianomaisissa jaksoissa (4, 5 ja 7 jakso).

1.5   Otanta

Otanta

| (16) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (17) | Koska teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajia on unionissa vain vähän, komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa antavansa kyselylomakkeet kahden ainoan tiedossa olevan unionin tuottajan vastattavaksi. Näistä kahdesta tuottajasta vain Laminados Losal, S.A.U., jäljempänä ’valituksen tekijä’, palautti kyselylomakkeen. Toinen unionin tuottaja, Olifer s.p.l., jäljempänä ’Olifer’, jonka osuus unionin tuotannosta oli [15–25] prosenttia, ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana. Näin ollen komissio ei käyttänyt otantaa vaan valituksen tekijän tietoja ja arvioi tarvittaessa Oliferin ja Laminorulin tietoja, kuten johdanto-osan 147 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(17)

Koska teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajia on unionissa vain vähän, komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa antavansa kyselylomakkeet kahden ainoan tiedossa olevan unionin tuottajan vastattavaksi. Näistä kahdesta tuottajasta vain Laminados Losal, S.A.U., jäljempänä ’valituksen tekijä’, palautti kyselylomakkeen. Toinen unionin tuottaja, Olifer s.p.l., jäljempänä ’Olifer’, jonka osuus unionin tuotannosta oli [15–25] prosenttia, ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana. Näin ollen komissio ei käyttänyt otantaa vaan valituksen tekijän tietoja ja arvioi tarvittaessa Oliferin ja Laminorulin tietoja, kuten johdanto-osan 147 kappaleessa todetaan.

Tuojia koskeva otanta

| (18) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(18)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (19) | Vain yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Vain yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (20) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(20)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (21) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(21)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

Turkissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (22) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valita tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Turkissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Turkin edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(22)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valita tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Turkissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Turkin edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (23) | Yksi Turkissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja, Özkan Demir, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(23)

Yksi Turkissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja, Özkan Demir, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.6   Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

| (24) | Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Kyselylomakkeeseen ei saatu vastausta. Tämän vuoksi komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallan edustustolle Euroopan unionissa aikomuksestaan soveltaa käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(24)

Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Kyselylomakkeeseen ei saatu vastausta. Tämän vuoksi komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallan edustustolle Euroopan unionissa aikomuksestaan soveltaa käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty.

| (25) | Komissio julkaisi kyselylomakkeet verkossa (3) vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin tuottajille. |
| --- | --- |

(25)

Komissio julkaisi kyselylomakkeet verkossa (3) vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin tuottajille.

3

| (26) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | unionin tuottaja






  — | Laminados Losal S.A.U., Gernika, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

unionin tuottaja

—

Laminados Losal S.A.U., Gernika, Espanja

| | käyttäjä






  — | Fincantieri S.p.A, Monfalcone ja Trieste, Italia |
| --- | --- | --- |

käyttäjä

—

Fincantieri S.p.A, Monfalcone ja Trieste, Italia

| | Turkissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja






  — | Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş, Aliağa/İzmir, Turkki. |
| --- | --- | --- |

Turkissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

—

Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş, Aliağa/İzmir, Turkki.

| (27) | Covid-19-pandemian puhkeamisen ja käyttöön otettujen eristystoimenpiteiden vuoksi komissio teki seuraavalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle etätarkastuksen:






  — | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., Kiina. |
| --- | --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemian puhkeamisen ja käyttöön otettujen eristystoimenpiteiden vuoksi komissio teki seuraavalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle etätarkastuksen:

—

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., Kiina.

1.7   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (28) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2021 ja 30 päivän syyskuuta 2022 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2019 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(28)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2021 ja 30 päivän syyskuuta 2022 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2019 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TUTKIMUKSEN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TUTKIMUKSEN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tutkimuksen kohteena oleva tuote

Tutkimuksen kohteena oleva tuote

| (29) | Tämän tutkimuksen kohteena ovat seostamattomasta teräksestä valmistetut palkoprofiilit, joiden leveys on enintään 204 mm, jäljempänä ’teräksestä valmistetut palkoprofiilit’. Teräksestä valmistettuja palkoprofiileja käytetään pääasiassa laivanrakennusteollisuudessa risteilyalusten, autolauttojen, sotilasalusten ja kauppa-alusten teräsrungon rakentamiseen. Teräksestä valmistettuja palkoprofiileja voidaan käyttää myös porauslauttojen ja raitiovaunukiskojen rakentamiseen, mutta unionissa teräksestä valmistettuja palkoprofiileja käytetään tähän tarkoitukseen vain hyvin pieniä määriä, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(29)

Tämän tutkimuksen kohteena ovat seostamattomasta teräksestä valmistetut palkoprofiilit, joiden leveys on enintään 204 mm, jäljempänä ’teräksestä valmistetut palkoprofiilit’. Teräksestä valmistettuja palkoprofiileja käytetään pääasiassa laivanrakennusteollisuudessa risteilyalusten, autolauttojen, sotilasalusten ja kauppa-alusten teräsrungon rakentamiseen. Teräksestä valmistettuja palkoprofiileja voidaan käyttää myös porauslauttojen ja raitiovaunukiskojen rakentamiseen, mutta unionissa teräksestä valmistettuja palkoprofiileja käytetään tähän tarkoitukseen vain hyvin pieniä määriä, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

2.2   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (30) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin oleva tutkimuksen kohteena oleva tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7216 50 91 (Taric-koodi 7216509110), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(30)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin oleva tutkimuksen kohteena oleva tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7216 50 91 (Taric-koodi 7216509110), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

2.3   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (31) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | unioniin viety tarkasteltavana oleva tuote |
| --- | --- | --- |

(31)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

unioniin viety tarkasteltavana oleva tuote

| — | Kiinan ja Turkin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tutkimuksen kohteena oleva tuote |
| --- | --- |

—

Kiinan ja Turkin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tutkimuksen kohteena oleva tuote

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tutkimuksen kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tutkimuksen kohteena oleva tuote.

| (32) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(32)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.4   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (33) | Tuotteen määritelmää koskevia väitteitä ei saatu. |
| --- | --- |

(33)

Tuotteen määritelmää koskevia väitteitä ei saatu.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Kiina

Kiina

3.1.1   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (34) | Koska oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin merkittäviin vääristymiin Kiinan osalta, komissio katsoi aiheelliseksi panna vireille kyseisen maan vientiä harjoittavia tuottajia koskevan tutkimuksen ottaen huomioon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan. |
| --- | --- |

(34)

Koska oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin merkittäviin vääristymiin Kiinan osalta, komissio katsoi aiheelliseksi panna vireille kyseisen maan vientiä harjoittavia tuottajia koskevan tutkimuksen ottaen huomioon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan.

| (35) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan tiedot teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantopanoksista. Yksi vientiä harjoittava tuottaja, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., toimitti asiaa koskevat tiedot. Saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti lisäksi kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. |
| --- | --- |

(35)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan tiedot teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantopanoksista. Yksi vientiä harjoittava tuottaja, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., toimitti asiaa koskevat tiedot. Saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti lisäksi kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille.

| (36) | Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Tämän jälkeen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia 18 artiklan soveltamisesta. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Tämän jälkeen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia 18 artiklan soveltamisesta. Huomautuksia ei esitetty.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (37) | Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa, että käytettävissä olevan näytön perusteella Turkki oli perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti yksi mahdollinen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. Komissio totesi lisäksi tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa, että käytettävissä olevan näytön perusteella Turkki oli perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti yksi mahdollinen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. Komissio totesi lisäksi tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

| (38) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 24 päivänä tammikuuta 2023 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Komissio toimitti kyseisessä muistiossa luettelon kaikista teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannossa käytettävistä tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta. Sen perustana olleet tiedot toimitti Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., joka oli ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi. Komissio sai vientiä harjoittavalta tuottajalta Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:ltä huomautuksia ensimmäisestä muistiosta. |
| --- | --- |

(38)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 24 päivänä tammikuuta 2023 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Komissio toimitti kyseisessä muistiossa luettelon kaikista teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannossa käytettävistä tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta. Sen perustana olleet tiedot toimitti Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., joka oli ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi. Komissio sai vientiä harjoittavalta tuottajalta Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:ltä huomautuksia ensimmäisestä muistiosta.

| (39) | Tarkasteltuaan saamiaan huomautuksia ja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n toimittamia lisätietoja komissio ilmoitti 3 päivänä huhtikuuta 2023 päivätyllä toisella muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, asianomaisille osapuolille, mitä lähteitä se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen tilanteessa, jossa edustavana maana oli Turkki. Se ilmoitti myös asianomaisille osapuolille, että se määrittäisi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitot edustavassa maassa toimivalta tuottajalta eli Kocaer Çelik Sanayilta saatujen tietojen perusteella. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja sai niitä Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:ltä. |
| --- | --- |

(39)

Tarkasteltuaan saamiaan huomautuksia ja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n toimittamia lisätietoja komissio ilmoitti 3 päivänä huhtikuuta 2023 päivätyllä toisella muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, asianomaisille osapuolille, mitä lähteitä se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen tilanteessa, jossa edustavana maana oli Turkki. Se ilmoitti myös asianomaisille osapuolille, että se määrittäisi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitot edustavassa maassa toimivalta tuottajalta eli Kocaer Çelik Sanayilta saatujen tietojen perusteella. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja sai niitä Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:ltä.

| (40) | Analysoituaan toisesta muistiosta toimitetut huomautukset ja tiedot komissio päätteli alustavasti, että Turkki olisi asianmukainen valinta edustavaksi maaksi, jonka vääristymättömiä hintoja ja kustannuksia käytettäisiin normaaliarvon määrittämiseen. Valinnan perusteita kuvataan tarkemmin jäljempänä 3.4 jaksossa. |
| --- | --- |

(40)

Analysoituaan toisesta muistiosta toimitetut huomautukset ja tiedot komissio päätteli alustavasti, että Turkki olisi asianmukainen valinta edustavaksi maaksi, jonka vääristymättömiä hintoja ja kustannuksia käytettäisiin normaaliarvon määrittämiseen. Valinnan perusteita kuvataan tarkemmin jäljempänä 3.4 jaksossa.

3.1.2   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

| (42) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan kuitenkin ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja tähän ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. |
| --- | --- |

(42)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan kuitenkin ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja tähän ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

| (43) | Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista, kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(43)

Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista, kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

3.1.2.1   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

| (44) | Hiljattaisissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa (4) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(44)

Hiljattaisissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa (4) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä.

4

| (45) | Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (5). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus (6) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä (7) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja valtion puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisäävät vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (8). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät erityisesti maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (9). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (10) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (11). |
| --- | --- |

(45)

Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (5). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus (6) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä (7) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja valtion puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisäävät vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (8). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät erityisesti maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (9). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (10) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (46) | Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli myös tässä tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komission tarkastelu perustui asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, valitukseen sisältyvä näyttö mukaan lukien, sekä julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin pohjautuvaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (12), jäljempänä ’maaraportti’. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, teräksestä valmistetut palkoprofiilit mukaan lukien. Komissio täydensi vielä tätä näyttöä tekemällä oman tutkimuksen eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä Kiinassa esiintyvien – myös komission aiemmissa tätä koskevissa tutkimuksissa havaittujen – merkittävien vääristymien vahvistamisen kannalta. |
| --- | --- |

(46)

Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli myös tässä tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komission tarkastelu perustui asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, valitukseen sisältyvä näyttö mukaan lukien, sekä julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin pohjautuvaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (12), jäljempänä ’maaraportti’. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, teräksestä valmistetut palkoprofiilit mukaan lukien. Komissio täydensi vielä tätä näyttöä tekemällä oman tutkimuksen eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä Kiinassa esiintyvien – myös komission aiemmissa tätä koskevissa tutkimuksissa havaittujen – merkittävien vääristymien vahvistamisen kannalta.

12

| (47) | Valituksessa väitettiin, että Kiinan viranomaisten ja julkisen hallinnon eri tasojen viranomaisten ja markkinoiden laaja-alainen puuttuminen asioihin vaikuttaa laajasti Kiinan koko talouteen, joten kiinalaisen terästeollisuuden kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia ei voida käyttää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(47)

Valituksessa väitettiin, että Kiinan viranomaisten ja julkisen hallinnon eri tasojen viranomaisten ja markkinoiden laaja-alainen puuttuminen asioihin vaikuttaa laajasti Kiinan koko talouteen, joten kiinalaisen terästeollisuuden kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia ei voida käyttää tässä tutkimuksessa.

| (48) | Valituksessa viitattiin erityisesti siihen, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan monitahoisesti hallinnon, talouden ja sääntelyn avulla, kun otetaan huomioon Kiinan perustuslaissa vahvistettu sosialistisen markkinatalouden oppi sekä Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo kaikkialla ja sen vaikuttaminen talouteen strategisten suunnitelmien – kuten 13. ja 14. viisivuotissuunnitelman – avulla. |
| --- | --- |

(48)

Valituksessa viitattiin erityisesti siihen, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan monitahoisesti hallinnon, talouden ja sääntelyn avulla, kun otetaan huomioon Kiinan perustuslaissa vahvistettu sosialistisen markkinatalouden oppi sekä Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo kaikkialla ja sen vaikuttaminen talouteen strategisten suunnitelmien – kuten 13. ja 14. viisivuotissuunnitelman – avulla.

| (49) | Valituksessa esitettiin esimerkkejä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kaikissa kuudessa luetelmakohdassa mainituista vääristymistä. Viitaten komission aiempiin terässektoria koskeviin tutkimuksiin, maaraporttiin ja muihin lähteisiin valituksen esittäjä väitti erityisesti seuraavaa:






  — | Kiinan valtio harjoittaa interventionistista talouspolitiikkaa pyrkien tavoitteisiin, jotka ovat yhdenmukaisia Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eivätkä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita. Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan, mikä näkyy terästeollisuuden mukauttamisen ja päivittämisen 13. viisivuotissuunnitelmassa, ja valtion omistamia yrityksiä on paljon terästeollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat teräksen tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Sen vuoksi teräsmarkkinat ja siten myös teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektori ovat merkittävässä määrin sellaisten yritysten hallussa, jotka ovat Kiinan viranomaisten omistamia, niiden määräysvallassa ja niiden poliittisen valvonnan alaisina. |
| --- | --- | --- |

(49)

Valituksessa esitettiin esimerkkejä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kaikissa kuudessa luetelmakohdassa mainituista vääristymistä. Viitaten komission aiempiin terässektoria koskeviin tutkimuksiin, maaraporttiin ja muihin lähteisiin valituksen esittäjä väitti erityisesti seuraavaa:

—

Kiinan valtio harjoittaa interventionistista talouspolitiikkaa pyrkien tavoitteisiin, jotka ovat yhdenmukaisia Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eivätkä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita. Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan, mikä näkyy terästeollisuuden mukauttamisen ja päivittämisen 13. viisivuotissuunnitelmassa, ja valtion omistamia yrityksiä on paljon terästeollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat teräksen tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Sen vuoksi teräsmarkkinat ja siten myös teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektori ovat merkittävässä määrin sellaisten yritysten hallussa, jotka ovat Kiinan viranomaisten omistamia, niiden määräysvallassa ja niiden poliittisen valvonnan alaisina.

| — | Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta Kiinan talouden perustuotannonalana ja kansallisena kulmakivenä, ja siksi se nauttii teollisuudenalana erityistä tukea. Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selkein osoitus Kiinan viranomaisten terästeollisuuspolitiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä. |
| --- | --- |

—

Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta Kiinan talouden perustuotannonalana ja kansallisena kulmakivenä, ja siksi se nauttii teollisuudenalana erityistä tukea. Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selkein osoitus Kiinan viranomaisten terästeollisuuspolitiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä.

| — | Lähes puolet Kiinan terässektorin yrityksistä on valtion omistamia yrityksiä, ja neljä maailman kymmenestä suurimmasta teräksentuottajasta kuuluu tähän ryhmään, minkä seurauksena nämä valtion omistamat yritykset ovat määräävässä asemassa teräsmarkkinoilla. Näin ollen terässektorin raaka-ainekustannuksiin kohdistuu merkittäviä valtion toimia, erityisesti teräslaivojen rakennuksen ja teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektoreilla, mikä vääristää teräksen hintoja. Teräslaivojen rakennus määriteltiin 13. viisivuotissuunnitelmassa strategiseksi sektoriksi, jota Kiinan viranomaisten on tuettava. Koska suurin osa teräksestä valmistetuista palkoprofiileista käytetään teräslaivojen rakennuksessa ja valmistetaan sitä varten, teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektoria voidaan pitää Kiinan viranomaisten kannalta strategisena ja sen vuoksi valtion tukea saavana. Valituksessa huomautetaan lisäksi, että Kiinan kaksi tärkeintä telakkaa, China State Shipbuilding Corporation ja China Shipbuilding Industry Corporation, ovat valtion omistamia yrityksiä. Kumpikin on valtion omistamien omaisuuserien valvonta- ja hallintokomission, jäljempänä ’SASAC’, valvonnassa, ja näin ollen niihin vaikuttavat kotimaisia tuottajia suosivat julkiset toimenpiteet ja politiikat. |
| --- | --- |

—

Lähes puolet Kiinan terässektorin yrityksistä on valtion omistamia yrityksiä, ja neljä maailman kymmenestä suurimmasta teräksentuottajasta kuuluu tähän ryhmään, minkä seurauksena nämä valtion omistamat yritykset ovat määräävässä asemassa teräsmarkkinoilla. Näin ollen terässektorin raaka-ainekustannuksiin kohdistuu merkittäviä valtion toimia, erityisesti teräslaivojen rakennuksen ja teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektoreilla, mikä vääristää teräksen hintoja. Teräslaivojen rakennus määriteltiin 13. viisivuotissuunnitelmassa strategiseksi sektoriksi, jota Kiinan viranomaisten on tuettava. Koska suurin osa teräksestä valmistetuista palkoprofiileista käytetään teräslaivojen rakennuksessa ja valmistetaan sitä varten, teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektoria voidaan pitää Kiinan viranomaisten kannalta strategisena ja sen vuoksi valtion tukea saavana. Valituksessa huomautetaan lisäksi, että Kiinan kaksi tärkeintä telakkaa, China State Shipbuilding Corporation ja China Shipbuilding Industry Corporation, ovat valtion omistamia yrityksiä. Kumpikin on valtion omistamien omaisuuserien valvonta- ja hallintokomission, jäljempänä ’SASAC’, valvonnassa, ja näin ollen niihin vaikuttavat kotimaisia tuottajia suosivat julkiset toimenpiteet ja politiikat.

| — | Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ominaista valtion omistamien pankkien vahva asema; rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Niiden lainanantopolitiikka on mukautettava Kiinan viranomaisten teollisuuspoliittisiin tavoitteisiin sen sijaan, että arvioitaisiin ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudellista toimintaympäristöä ja ansioita. |
| --- | --- |

—

Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ominaista valtion omistamien pankkien vahva asema; rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Niiden lainanantopolitiikka on mukautettava Kiinan viranomaisten teollisuuspoliittisiin tavoitteisiin sen sijaan, että arvioitaisiin ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudellista toimintaympäristöä ja ansioita.

| — | Kuten komission aiemmissa terästä koskevissa tutkimuksissa todettiin, Kiinan markkinoihin kohdistuu huomattavia valtion toimia, mikä johtaa palkkojen vääristymiseen terässektorilla sekä puutteisiin Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädännössä. |
| --- | --- |

—

Kuten komission aiemmissa terästä koskevissa tutkimuksissa todettiin, Kiinan markkinoihin kohdistuu huomattavia valtion toimia, mikä johtaa palkkojen vääristymiseen terässektorilla sekä puutteisiin Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädännössä.

| (50) | Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös maaraportissa, olevaa näyttöä tai valituksen esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön. |
| --- | --- |

(50)

Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös maaraportissa, olevaa näyttöä tai valituksen esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön.

| (51) | Erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen alalla, joka on terässektorin alasektori, Kiinan viranomaisten omistusosuus oli edelleen merkittävä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, yksityisten ja valtion omistamien tuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää. |
| --- | --- |

(51)

Erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen alalla, joka on terässektorin alasektori, Kiinan viranomaisten omistusosuus oli edelleen merkittävä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, yksityisten ja valtion omistamien tuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää.

| (52) | Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että terässektorin kaksi suurinta tuottajaa, Angang Steel Group, jäljempänä ’Ansteel’, ja China Baowu Steel Group, jäljempänä ’Baowu’, ovat joko kokonaan valtion omistuksessa tai valtiolla on niissä määräysvalta. Lisäksi joihinkin keskeisiin teräksestä valmistettuja palkoprofiileja valmistaviin yrityksiin, joita ovat esimerkiksi Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd ja Hebei Jingye Group Co. Ltd., kohdistuu valtion toimia. Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., joka on yksityisen Tangshan Baigong Industry Development Co:n kokonaan omistama tytäryhtiö (13), ilmoittaa tavoitteikseen muun muassa yrityksen kehittämisen, edistyksen palvelemisen ja isänmaan puolesta toimimisen (14). Lisäksi Nanjing Steel, Nanjing SASAC:n alainen valtion omistama yritys, omistaa Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd:n ja käyttää siinä määräysvaltaa (15). Hebei Jingye Group Co. Ltd:n tapauksessa konsernin puoluekomitean varapuheenjohtajan johdolla on järjestetty erilaisia Kiinan kommunistisen puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia (16). |
| --- | --- |

(52)

Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että terässektorin kaksi suurinta tuottajaa, Angang Steel Group, jäljempänä ’Ansteel’, ja China Baowu Steel Group, jäljempänä ’Baowu’, ovat joko kokonaan valtion omistuksessa tai valtiolla on niissä määräysvalta. Lisäksi joihinkin keskeisiin teräksestä valmistettuja palkoprofiileja valmistaviin yrityksiin, joita ovat esimerkiksi Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd ja Hebei Jingye Group Co. Ltd., kohdistuu valtion toimia. Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., joka on yksityisen Tangshan Baigong Industry Development Co:n kokonaan omistama tytäryhtiö (13), ilmoittaa tavoitteikseen muun muassa yrityksen kehittämisen, edistyksen palvelemisen ja isänmaan puolesta toimimisen (14). Lisäksi Nanjing Steel, Nanjing SASAC:n alainen valtion omistama yritys, omistaa Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd:n ja käyttää siinä määräysvaltaa (15). Hebei Jingye Group Co. Ltd:n tapauksessa konsernin puoluekomitean varapuheenjohtajan johdolla on järjestetty erilaisia Kiinan kommunistisen puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia (16).

13

14

15

16

| (53) | Koska Kiinan kommunistisen puolueen puuttumisesta operatiiviseen päätöksentekoon on tullut normaali käytäntö myös yksityisissä yrityksissä (17) ja kommunistinen puolue hallitsee lähes kaikkia maan talouden osa-alueita, valtion vaikutusvalta yrityksissä kommunistisen puolueen rakenteiden kautta on myös johtanut siihen, että talouden toimijat ovat käytännössä valtion hallinnassa ja poliittisen valvonnan alaisia, kun otetaan huomioon, kuinka tiukasti valtio ja puoluerakenteet ovat kietoutuneet yhteen Kiinassa. |
| --- | --- |

(53)

Koska Kiinan kommunistisen puolueen puuttumisesta operatiiviseen päätöksentekoon on tullut normaali käytäntö myös yksityisissä yrityksissä (17) ja kommunistinen puolue hallitsee lähes kaikkia maan talouden osa-alueita, valtion vaikutusvalta yrityksissä kommunistisen puolueen rakenteiden kautta on myös johtanut siihen, että talouden toimijat ovat käytännössä valtion hallinnassa ja poliittisen valvonnan alaisia, kun otetaan huomioon, kuinka tiukasti valtio ja puoluerakenteet ovat kietoutuneet yhteen Kiinassa.

17

| (54) | Tämä käy ilmi myös China Iron and Steel Association -järjestön, jäljempänä ’CISA’, tasolla. Järjestön sääntöjen 3 §:n mukaan CISA ”kunnioittaa Kiinan kommunistisen puolueen yleistä johtoasemaa” ja ”hyväksyy rekisteröinnistä ja johtamisesta vastaavien yksiköiden, puolueiden rakentamisesta vastaavien yksiköiden sekä teollisuuden johtamisesta vastaavien hallinnollisten yksiköiden suorittaman liiketoiminnan ohjauksen, valvonnan ja johtamisen” (18). |
| --- | --- |

(54)

Tämä käy ilmi myös China Iron and Steel Association -järjestön, jäljempänä ’CISA’, tasolla. Järjestön sääntöjen 3 §:n mukaan CISA ”kunnioittaa Kiinan kommunistisen puolueen yleistä johtoasemaa” ja ”hyväksyy rekisteröinnistä ja johtamisesta vastaavien yksiköiden, puolueiden rakentamisesta vastaavien yksiköiden sekä teollisuuden johtamisesta vastaavien hallinnollisten yksiköiden suorittaman liiketoiminnan ohjauksen, valvonnan ja johtamisen” (18).

18

| (55) | Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin kohdistetaan terässektorilla poliittista valvontaa ja ohjausta. Viimeisimmät terässektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön laatima, terästeollisuuden korkealaatuisen kehityksen edistämistä ohjaava lausuntoluonnos, jossa esitetään teollisen perustan konsolidoimisen jatkamista ja teollisen ketjun merkittävää nykyaikaistamista (19), sekä raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan sektori ”sitoutuu yhdistämään markkinajohtajuuden ja hallituksen edun” ja ”luo ekologisesti johdettujen ja kilpailukykyisten johtavien yritysten joukon” (20), ja teräsromuteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka yhtenä keskeisistä tavoitteista on ”kasvattaa jatkuvasti teräsromun käyttöosuutta pyrkien siihen, että 14. viisivuotissuunnitelman voimassaoloajan loppuun mennessä teräsromun käyttöosuus koko maan teräksenvalmistuksessa yltää 30 prosenttiin” (21). Erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta Shandongin ja Jiangsun maakunnat ovat julkaisseet laivanrakennuksen ja laivakonetekniikan laitteiden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelmansa, jolla edistetään nimenomaan laivanrakennusalaa ja siihen liittyvää terästuotantoa, kuten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoa (22). |
| --- | --- |

(55)

Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin kohdistetaan terässektorilla poliittista valvontaa ja ohjausta. Viimeisimmät terässektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön laatima, terästeollisuuden korkealaatuisen kehityksen edistämistä ohjaava lausuntoluonnos, jossa esitetään teollisen perustan konsolidoimisen jatkamista ja teollisen ketjun merkittävää nykyaikaistamista (19), sekä raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan sektori ”sitoutuu yhdistämään markkinajohtajuuden ja hallituksen edun” ja ”luo ekologisesti johdettujen ja kilpailukykyisten johtavien yritysten joukon” (20), ja teräsromuteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka yhtenä keskeisistä tavoitteista on ”kasvattaa jatkuvasti teräsromun käyttöosuutta pyrkien siihen, että 14. viisivuotissuunnitelman voimassaoloajan loppuun mennessä teräsromun käyttöosuus koko maan teräksenvalmistuksessa yltää 30 prosenttiin” (21). Erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta Shandongin ja Jiangsun maakunnat ovat julkaisseet laivanrakennuksen ja laivakonetekniikan laitteiden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelmansa, jolla edistetään nimenomaan laivanrakennusalaa ja siihen liittyvää terästuotantoa, kuten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoa (22).

19

20

21

22

| (56) | Myös muissa maakunnissa on nähtävissä vastaavia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata terässektorin kehitystä. Esimerkiksi Hebeissä suunnitelmana on ”panna vakaasti täytäntöön organisaatioiden ryhmätason kehittämistä koskeva tavoite, nopeuttaa valtion omistamien yritysten sekaomistusta koskevaa uudistusta, keskittyä edistämään yksityisten rauta- ja teräsyritysten aluerajat ylittäviä sulautumia ja uudelleenjärjestelyjä sekä pyrkiä luomaan yhdestä kahteen maailmanluokan suurryhmää ja niiden tueksi kolmesta viiteen kotimaisesti merkittävää suurryhmää”. Lisäksi tavoitteena on ”lisätä entisestään teräsromun kierrätys- ja kiertokäyttöreittejä sekä vahvistaa teräsromun lajittelua ja luokittelua” (23). Valtion vaikutus ulottuu myös kuntatasolle, kuten Hebei Tangshanin kunnan vuoden 2022 terästä ja rautaa koskevan ”1 + 3”-toimintasuunnitelmaan, jossa kunnan eri yksiköille annettiin tehtäväksi ”edistää alueella liittoutumia ja järjestää uudelleen yrityksiä, joilla on samanlaisia tuotteita”, kuten kahta suurta teräskonsernia Shougang (Jingtang, Qiangang) ja Tangsteel New District, ”selvittää mahdollisuuksia myöntää rauta- ja teräsyhtiöille matalakorkoisia lainoja, jotta ne voivat siirtyä uusille teollisuudenaloille, ja ohjata rahoituslaitoksia myöntämään tällaisia lainoja, ja samanaikaisesti [...] tarjota tukia korkojen alennusten muodossa” ja ”tukea tuotteiden rakenteen optimointia” myöntämällä ”uusille kansallisen tason mestarivalmistusyrityksille 1 miljoona juania (renminbi) ja mestarituotteille 500 000 juania (renminbi) [...] ja uusille maakuntatason huipputason valmistusyrityksille 300 000 juania (renminbi) ja huipputason tuotteille 100 000 juania (renminbi).” (24) |
| --- | --- |

(56)

Myös muissa maakunnissa on nähtävissä vastaavia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata terässektorin kehitystä. Esimerkiksi Hebeissä suunnitelmana on ”panna vakaasti täytäntöön organisaatioiden ryhmätason kehittämistä koskeva tavoite, nopeuttaa valtion omistamien yritysten sekaomistusta koskevaa uudistusta, keskittyä edistämään yksityisten rauta- ja teräsyritysten aluerajat ylittäviä sulautumia ja uudelleenjärjestelyjä sekä pyrkiä luomaan yhdestä kahteen maailmanluokan suurryhmää ja niiden tueksi kolmesta viiteen kotimaisesti merkittävää suurryhmää”. Lisäksi tavoitteena on ”lisätä entisestään teräsromun kierrätys- ja kiertokäyttöreittejä sekä vahvistaa teräsromun lajittelua ja luokittelua” (23). Valtion vaikutus ulottuu myös kuntatasolle, kuten Hebei Tangshanin kunnan vuoden 2022 terästä ja rautaa koskevan ”1 + 3”-toimintasuunnitelmaan, jossa kunnan eri yksiköille annettiin tehtäväksi ”edistää alueella liittoutumia ja järjestää uudelleen yrityksiä, joilla on samanlaisia tuotteita”, kuten kahta suurta teräskonsernia Shougang (Jingtang, Qiangang) ja Tangsteel New District, ”selvittää mahdollisuuksia myöntää rauta- ja teräsyhtiöille matalakorkoisia lainoja, jotta ne voivat siirtyä uusille teollisuudenaloille, ja ohjata rahoituslaitoksia myöntämään tällaisia lainoja, ja samanaikaisesti [...] tarjota tukia korkojen alennusten muodossa” ja ”tukea tuotteiden rakenteen optimointia” myöntämällä ”uusille kansallisen tason mestarivalmistusyrityksille 1 miljoona juania (renminbi) ja mestarituotteille 500 000 juania (renminbi) [...] ja uusille maakuntatason huipputason valmistusyrityksille 300 000 juania (renminbi) ja huipputason tuotteille 100 000 juania (renminbi).” (24)

23

24

| (57) | Vastaavasti 14. viisivuotissuunnitelman kanssa samaan aikaan toteutettavassa Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskevassa täytäntöönpanosuunnitelmassa tavoitteena on ”rakentaa tyypillisiä terästuotannon tukikohtia” eli ”rakentaa kuusi suurta tyypillistä terästuotannon tukikohtaa Anyangiin, Jiyuaniin, Pingdingshaniin, Xinyangiin, Shangqiuhun ja Zhououhun ja niin edelleen, sekä varmistaa terästeollisuuden laajentaminen ja tehostaminen ja sen erikoistuminen”. Suunnitelmassa pyritään siihen, että ”vuoteen 2025 mennessä näistä tukikohdista Anyangissa raakaraudan tuotantokapasiteetti on alle 14 miljoonaa tonnia ja raakateräksen alle 15 miljoonaa tonnia” (25). |
| --- | --- |

(57)

Vastaavasti 14. viisivuotissuunnitelman kanssa samaan aikaan toteutettavassa Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskevassa täytäntöönpanosuunnitelmassa tavoitteena on ”rakentaa tyypillisiä terästuotannon tukikohtia” eli ”rakentaa kuusi suurta tyypillistä terästuotannon tukikohtaa Anyangiin, Jiyuaniin, Pingdingshaniin, Xinyangiin, Shangqiuhun ja Zhououhun ja niin edelleen, sekä varmistaa terästeollisuuden laajentaminen ja tehostaminen ja sen erikoistuminen”. Suunnitelmassa pyritään siihen, että ”vuoteen 2025 mennessä näistä tukikohdista Anyangissa raakaraudan tuotantokapasiteetti on alle 14 miljoonaa tonnia ja raakateräksen alle 15 miljoonaa tonnia” (25).

25

| (58) | Tutkimuksessa on edelleen vahvistettu, että Kiinan viranomaiset puuttuvat hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n hallituksen puheenjohtaja toimii samanaikaisesti yrityksen puoluekomitean sihteerinä (26). Lisäksi yritys teki strategisen sopimuksen valtion omistaman Jiangsu Huanengin kanssa, joka on valtion omistamien omaisuuserien valvonta- ja hallintokomission alaisuudessa toimivan valtion omistaman Huanengin kokonaan omistama tytäryhtiö (27), ja aiesopimuksen yhteistyön syventämisestä Kiinan vienti- ja tuontipankin Jiangsu Branchin kanssa, mikä viittaa valtion taloudelliseen tukeen (28). Kunnan kommunististen puolueen komitean puuttuminen Longtengin työhön käy ilmi myös seuraavasta Changshun kunnan verkkosivustolla julkaistusta artikkelista: ”Liikenneviraston puoluekomitea syventää yhteenliittämistyötä entisestään. Puolueen kehittämisen johdon ansiosta se varmistaa tiiviimmän ja syvemmän yhteistyön yhteenliitettyjen yritysten kanssa, jotta puolueen kehittämisen poliittiset edut muuttuisivat paremmin molemminpuolisen tuen ja keskinäisen edistämisen muodossa kehityseduiksi ja käytännön toimiksi joukkojen palvelemiseksi. Saavutamme yhdessä uusia tuloksia, uutta edistystä ja uusia voittoja uuden aikakauden pitkän marssin aikana.” (29) Vastaavasti sekä Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd:n että sen emoyhtiön Nanjing Steelin hallituksen puheenjohtaja toimii samanaikaisesti puoluekomitean sihteerinä (30). |
| --- | --- |

(58)

Tutkimuksessa on edelleen vahvistettu, että Kiinan viranomaiset puuttuvat hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n hallituksen puheenjohtaja toimii samanaikaisesti yrityksen puoluekomitean sihteerinä (26). Lisäksi yritys teki strategisen sopimuksen valtion omistaman Jiangsu Huanengin kanssa, joka on valtion omistamien omaisuuserien valvonta- ja hallintokomission alaisuudessa toimivan valtion omistaman Huanengin kokonaan omistama tytäryhtiö (27), ja aiesopimuksen yhteistyön syventämisestä Kiinan vienti- ja tuontipankin Jiangsu Branchin kanssa, mikä viittaa valtion taloudelliseen tukeen (28). Kunnan kommunististen puolueen komitean puuttuminen Longtengin työhön käy ilmi myös seuraavasta Changshun kunnan verkkosivustolla julkaistusta artikkelista: ”Liikenneviraston puoluekomitea syventää yhteenliittämistyötä entisestään. Puolueen kehittämisen johdon ansiosta se varmistaa tiiviimmän ja syvemmän yhteistyön yhteenliitettyjen yritysten kanssa, jotta puolueen kehittämisen poliittiset edut muuttuisivat paremmin molemminpuolisen tuen ja keskinäisen edistämisen muodossa kehityseduiksi ja käytännön toimiksi joukkojen palvelemiseksi. Saavutamme yhdessä uusia tuloksia, uutta edistystä ja uusia voittoja uuden aikakauden pitkän marssin aikana.” (29) Vastaavasti sekä Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd:n että sen emoyhtiön Nanjing Steelin hallituksen puheenjohtaja toimii samanaikaisesti puoluekomitean sihteerinä (30).

26

27

28

29

30

| (59) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sektorilla on myös voimassa syrjivää julkista politiikkaa, jolla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimuksessa yksilöitiin toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka osoittavat, että tuotannonala hyötyy viranomaisten ohjauksesta ja tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen kohdistuvista toimista osana terässektoria. |
| --- | --- |

(59)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sektorilla on myös voimassa syrjivää julkista politiikkaa, jolla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimuksessa yksilöitiin toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka osoittavat, että tuotannonala hyötyy viranomaisten ohjauksesta ja tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen kohdistuvista toimista osana terässektoria.

| (60) | Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta edelleen keskeisenä tuotannonalana (31). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Kiinan 14. viisivuotissuunnitelmassa Kiinan viranomaiset määrittivät terästeollisuuden muutos- ja päivitystyön sekä optimoinnin ja rakenteellisen sopeutuksen kohteeksi (32). Lisäksi raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jota sovelletaan myös terästeollisuuteen, ala mainitaan ”reaalitalouden peruskalliona” ja ”keskeisenä alana, joka muovaa Kiinan kansainvälistä kilpailuetua”. Siinä määritellään useita tavoitteita ja työmenetelmiä, joilla edistetään terästeollisuuden kehitystä vuosina 2021–2025 ja joita ovat esimerkiksi teknologian kehittäminen, alan rakenteen kehittäminen (erityisesti uusien yrityskeskittymien avulla) ja digitalisaatio (33). |
| --- | --- |

(60)

Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta edelleen keskeisenä tuotannonalana (31). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Kiinan 14. viisivuotissuunnitelmassa Kiinan viranomaiset määrittivät terästeollisuuden muutos- ja päivitystyön sekä optimoinnin ja rakenteellisen sopeutuksen kohteeksi (32). Lisäksi raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jota sovelletaan myös terästeollisuuteen, ala mainitaan ”reaalitalouden peruskalliona” ja ”keskeisenä alana, joka muovaa Kiinan kansainvälistä kilpailuetua”. Siinä määritellään useita tavoitteita ja työmenetelmiä, joilla edistetään terästeollisuuden kehitystä vuosina 2021–2025 ja joita ovat esimerkiksi teknologian kehittäminen, alan rakenteen kehittäminen (erityisesti uusien yrityskeskittymien avulla) ja digitalisaatio (33).

31

32

33

| (61) | Tärkeä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävä raaka-aine on rautamalmi. Myös rautamalmi mainitaan raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jonka mukaan valtio aikoo ”kehittää kotimaisia mineraalivaroja järkevästi”. Suunnitelman tavoitteena on myös ”tehostaa rautamalmin etsintää – –, panna täytäntöön etuuskohteluun oikeuttavia veropolitiikkoja sekä edistää kehittyneen teknologian ja laitteiston käyttöönottoa kiinteän kaivosjätteen syntymisen vähentämiseksi” (34). Maakunnissa, muun muassa Hebeissä, viranomaisten suunnitelmissa on tukea sektoria ”uusiin hankeinvestointeihin kannustavalla alennustuella” sekä ”selvittämällä mahdollisuuksia myöntää rauta- ja teräsyrityksille matalakorkoisia lainoja, jotta nämä voivat siirtyä uusille teollisuudenaloille, ja ohjaamalla rahoituslaitoksia myöntämään tällaisia lainoja, minkä lisäksi hallitus aikoo myöntää alennustukea” (35). Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien tuotannonalojen tukemiseksi, mukaan lukien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti. |
| --- | --- |

(61)

Tärkeä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävä raaka-aine on rautamalmi. Myös rautamalmi mainitaan raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jonka mukaan valtio aikoo ”kehittää kotimaisia mineraalivaroja järkevästi”. Suunnitelman tavoitteena on myös ”tehostaa rautamalmin etsintää – –, panna täytäntöön etuuskohteluun oikeuttavia veropolitiikkoja sekä edistää kehittyneen teknologian ja laitteiston käyttöönottoa kiinteän kaivosjätteen syntymisen vähentämiseksi” (34). Maakunnissa, muun muassa Hebeissä, viranomaisten suunnitelmissa on tukea sektoria ”uusiin hankeinvestointeihin kannustavalla alennustuella” sekä ”selvittämällä mahdollisuuksia myöntää rauta- ja teräsyrityksille matalakorkoisia lainoja, jotta nämä voivat siirtyä uusille teollisuudenaloille, ja ohjaamalla rahoituslaitoksia myöntämään tällaisia lainoja, minkä lisäksi hallitus aikoo myöntää alennustukea” (35). Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien tuotannonalojen tukemiseksi, mukaan lukien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

34

35

| (62) | Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa mainittu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä soveltaminen tai riittämätön täytäntöönpano terässektorilla ei vaikuttaisi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistajiin. |
| --- | --- |

(62)

Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa mainittu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä soveltaminen tai riittämätön täytäntöönpano terässektorilla ei vaikuttaisi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

| (63) | Terässektoriin vaikuttavat myös edellä johdanto-osan 45 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Tutkimuksessa ei esitetty mitään näyttöä siitä, että terässektoriin, mukaan lukien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotanto, ei sovellettaisi Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Nämä vääristymät vaikuttavat sektoriin sekä suoraan (teräksestä valmistettuja palkoprofiileja tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (36). |
| --- | --- |

(63)

Terässektoriin vaikuttavat myös edellä johdanto-osan 45 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Tutkimuksessa ei esitetty mitään näyttöä siitä, että terässektoriin, mukaan lukien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotanto, ei sovellettaisi Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Nämä vääristymät vaikuttavat sektoriin sekä suoraan (teräksestä valmistettuja palkoprofiileja tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (36).

36

| (64) | Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa tarkoitettu terässektori ei vaikuttaisi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(64)

Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa tarkoitettu terässektori ei vaikuttaisi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

| (65) | Komissio muistuttaa vielä, että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla sektoreilla. |
| --- | --- |

(65)

Komissio muistuttaa vielä, että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla sektoreilla.

| (66) | Näin ollen sen lisäksi, että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa niiden hinnanmuodostukseen (ks. maaraportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. |
| --- | --- |

(66)

Näin ollen sen lisäksi, että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa niiden hinnanmuodostukseen (ks. maaraportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

| (67) | Kiinan viranomaiset eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti kuitenkin 6 päivänä helmikuuta 2023 toimittamissaan huomautuksissa, että merkittäviä vääristymiä koskevat väitteet eivät saisi muuttua ennalta määritetyiksi päätelmiksi ja että komission olisi ensin tarkistettava väitetyt vääristymät ja päätettävä, ovatko ne merkittäviä, ennen kuin se voi hakea normaaliarvoa koskevia tietoja vaihtoehtoisista lähteistä. Yritys katsoo, että komissio on kuitenkin alkanut ennenaikaisesti etsiä normaaliarvoa koskevia vaihtoehtoisia lähteitä tutkimuksen alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(67)

Kiinan viranomaiset eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti kuitenkin 6 päivänä helmikuuta 2023 toimittamissaan huomautuksissa, että merkittäviä vääristymiä koskevat väitteet eivät saisi muuttua ennalta määritetyiksi päätelmiksi ja että komission olisi ensin tarkistettava väitetyt vääristymät ja päätettävä, ovatko ne merkittäviä, ennen kuin se voi hakea normaaliarvoa koskevia tietoja vaihtoehtoisista lähteistä. Yritys katsoo, että komissio on kuitenkin alkanut ennenaikaisesti etsiä normaaliarvoa koskevia vaihtoehtoisia lähteitä tutkimuksen alkuvaiheessa.

| (68) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kuten vireillepanoilmoituksessa todettiin, komissio katsoi vireillepanovaiheessa, että oli olemassa perusasetuksen 5 artiklan 9 kohdan mukainen riittävä näyttö, joka osoitti, että hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavien merkittävien vääristymien vuoksi kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttö Kiinassa ei ollut asianmukaista, joten on perusteltua panna tutkimus vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Komissio muistutti tässä yhteydessä, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaan tutkimuksen osapuolille on ilmoitettava viipymättä vireillepanon jälkeen asiaankuuluvista lähteistä, joita komissio aikoo käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Näin ollen Longtengin väite, jonka mukaan komission pitäisi etsiä normaaliarvoa koskevia vaihtoehtoisia lähteitä vasta sen jälkeen, kun merkittävien vääristymien olemassaolo on määritetty, näyttää perustuvan perusasetuksen virheelliseen tulkintaan. Joka tapauksessa ollaan kaukana siitä, että komissio olisi tehnyt tämän tutkimuksen aikana merkittäviä vääristymiä koskevia ennalta määritettyjä päätelmiä, kuten Longteng väitti. Komissio on kerännyt lisätietoja käytettävissä olevien lähteiden täydentämiseksi, jotta voitaisiin todentaa vireillepanovaiheessa esitetyt väitteet ja viime kädessä määrittää, esiintyykö teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektorilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. Vaikka tällaiset päätelmät tehdään vasta tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, komission tutkimuksen alustavat tulokset esitetään edellä johdanto-osan 44–67 kappaleessa ja asianomaisilla osapuolilla on mahdollisuus esittää niistä lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(68)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kuten vireillepanoilmoituksessa todettiin, komissio katsoi vireillepanovaiheessa, että oli olemassa perusasetuksen 5 artiklan 9 kohdan mukainen riittävä näyttö, joka osoitti, että hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavien merkittävien vääristymien vuoksi kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttö Kiinassa ei ollut asianmukaista, joten on perusteltua panna tutkimus vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Komissio muistutti tässä yhteydessä, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaan tutkimuksen osapuolille on ilmoitettava viipymättä vireillepanon jälkeen asiaankuuluvista lähteistä, joita komissio aikoo käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Näin ollen Longtengin väite, jonka mukaan komission pitäisi etsiä normaaliarvoa koskevia vaihtoehtoisia lähteitä vasta sen jälkeen, kun merkittävien vääristymien olemassaolo on määritetty, näyttää perustuvan perusasetuksen virheelliseen tulkintaan. Joka tapauksessa ollaan kaukana siitä, että komissio olisi tehnyt tämän tutkimuksen aikana merkittäviä vääristymiä koskevia ennalta määritettyjä päätelmiä, kuten Longteng väitti. Komissio on kerännyt lisätietoja käytettävissä olevien lähteiden täydentämiseksi, jotta voitaisiin todentaa vireillepanovaiheessa esitetyt väitteet ja viime kädessä määrittää, esiintyykö teräksestä valmistettujen palkoprofiilien sektorilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. Vaikka tällaiset päätelmät tehdään vasta tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, komission tutkimuksen alustavat tulokset esitetään edellä johdanto-osan 44–67 kappaleessa ja asianomaisilla osapuolilla on mahdollisuus esittää niistä lisähuomautuksia.

3.1.2.2   Edustava maa

Edustava maa

Yleiset huomautukset

| (69) | Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:






  — | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (37) perusteella samanlainen kuin Kiinalla |
| --- | --- | --- |

(69)

Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

—

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (37) perusteella samanlainen kuin Kiinalla

37

| — | kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta |
| --- | --- |

—

kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta

| — | asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa ja |
| --- | --- |

—

asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa ja

| — | jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetettiin tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

—

jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetettiin tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (70) | Kuten 38 ja 39 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: ensimmäisen muistion tuotannontekijöistä 24 päivänä tammikuuta 2023 ja toisen muistion tuotannontekijöistä 3 päivänä huhtikuuta 2023. Muistioissa kuvataan näiden kriteereiden pohjana olevat tosiseikat ja näyttö ja käsitellään myös osapuolten näistä seikoista ja asiaankuuluvista lähteistä esittämiä huomautuksia. Tuotannontekijöitä koskevassa toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Turkkia asianmukaisena edustavana maana tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu. |
| --- | --- |

(70)

Kuten 38 ja 39 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: ensimmäisen muistion tuotannontekijöistä 24 päivänä tammikuuta 2023 ja toisen muistion tuotannontekijöistä 3 päivänä huhtikuuta 2023. Muistioissa kuvataan näiden kriteereiden pohjana olevat tosiseikat ja näyttö ja käsitellään myös osapuolten näistä seikoista ja asiaankuuluvista lähteistä esittämiä huomautuksia. Tuotannontekijöitä koskevassa toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Turkkia asianmukaisena edustavana maana tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

| (71) | Ensimmäisessä tuotannontekijöitä käsittelevässä muistiossa komissio yksilöi Turkin ja Venäjän maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut kaikki nämä maat bruttokansantulon perusteella ylemmän keskitulotason maiksi, ja niissä tiedettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa. Kyseisessä muistiossa yksilöidyistä maista ei saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(71)

Ensimmäisessä tuotannontekijöitä käsittelevässä muistiossa komissio yksilöi Turkin ja Venäjän maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut kaikki nämä maat bruttokansantulon perusteella ylemmän keskitulotason maiksi, ja niissä tiedettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa. Kyseisessä muistiossa yksilöidyistä maista ei saatu huomautuksia.

| (72) | Toisessa muistiossa komissio totesi yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:ltä ensimmäisestä muistiosta saatujen huomautusten perusteella, että Malesiaa harkittiin seuraavien tuotannontekijöiden määrittämiseksi: typpi, happi ja kalkkikivi. Kyseisessä muistiossa yksilöidyistä maista ei saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(72)

Toisessa muistiossa komissio totesi yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:ltä ensimmäisestä muistiosta saatujen huomautusten perusteella, että Malesiaa harkittiin seuraavien tuotannontekijöiden määrittämiseksi: typpi, happi ja kalkkikivi. Kyseisessä muistiossa yksilöidyistä maista ei saatu huomautuksia.

Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

| (73) | Komissio totesi ensimmäisessä muistiossa, että niiden maiden, joissa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuotetaan, eli Venäjän ja Turkin julkisten tietojen saatavuus oli tarkistettava erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajilta saatujen julkisten rahoitustietojen osalta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio totesi ensimmäisessä muistiossa, että niiden maiden, joissa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuotetaan, eli Venäjän ja Turkin julkisten tietojen saatavuus oli tarkistettava erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajilta saatujen julkisten rahoitustietojen osalta.

| (74) | Ainoan ensimmäisessä muistiossa tuottajaksi yksilöidyn venäläisen yrityksen eli ”JSC Omutninsk Metallurgical Plantin” tilinpäätöstiedot eivät olleet helposti saatavilla. Siksi komissio totesi, että se ei voinut käyttää kyseisen yrityksen tietoja menettelyssä. |
| --- | --- |

(74)

Ainoan ensimmäisessä muistiossa tuottajaksi yksilöidyn venäläisen yrityksen eli ”JSC Omutninsk Metallurgical Plantin” tilinpäätöstiedot eivät olleet helposti saatavilla. Siksi komissio totesi, että se ei voinut käyttää kyseisen yrityksen tietoja menettelyssä.

| (75) | Lisäksi Venäjän tuontitilastot olivat saatavilla vain tammikuuhun 2022 asti ja kattoivat näin ollen vain kolmanneksen tutkimusajanjaksosta. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi Venäjän tuontitilastot olivat saatavilla vain tammikuuhun 2022 asti ja kattoivat näin ollen vain kolmanneksen tutkimusajanjaksosta.

| (76) | Sen vuoksi komissio päätteli, että Venäjää ei voida pitää asianmukaisena edustavana maana tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(76)

Sen vuoksi komissio päätteli, että Venäjää ei voida pitää asianmukaisena edustavana maana tässä tutkimuksessa.

| (77) | Turkin osalta komissio yksilöi vain yhden tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajan helposti saatavilla olevan tilinpäätöksen, joka kuitenkin osoitti yrityksen olleen tappiollinen vuonna 2021. Yhteistyössä toimineen turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan Özkan Demirin tilinpäätös oli helposti saatavilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan tarkoittamalla tavalla, mutta yritys oli tappiollinen vuonna 2021, eikä sitä näin ollen voitu käyttää normaaliarvon muodostamiseen. Sen vuoksi komissio otti tarkasteltavakseen kyseisen yrityksen lisäksi sellaisten tuottajien helposti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, jotka olivat samaan yleiseen luokkaan ja/tai sektoriin kuuluvan tuotteen tuottajia mahdollisissa edustavissa maissa ja joiden kannattavuus oli kohtuullinen tutkimusajanjakson kanssa osittain päällekkäisen ajanjakson ajan. Kyseiset tuottajat mainittiin joko valituksessa tai niiden tuottajien luettelossa, joiden tuottamat tuotteet luokitellaan CN-koodiin 7216 50 91”palkoprofiili”. Tähän koodiin kuuluvat sekä tutkimuksen kohteena olevan vireillepanoilmoituksessa määritellyn tuotteen ”seostamattomasta teräksestä valmistettu palkoprofiili, jonka leveys on enintään 204 mm”, että kaikki muut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotetyypit. Komissio myös vertasi tuottajien luetteloa Turkin viranomaisten vireillepanoa edeltävässä vaiheessa toimittamiin luetteloihin. |
| --- | --- |

(77)

Turkin osalta komissio yksilöi vain yhden tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajan helposti saatavilla olevan tilinpäätöksen, joka kuitenkin osoitti yrityksen olleen tappiollinen vuonna 2021. Yhteistyössä toimineen turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan Özkan Demirin tilinpäätös oli helposti saatavilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan tarkoittamalla tavalla, mutta yritys oli tappiollinen vuonna 2021, eikä sitä näin ollen voitu käyttää normaaliarvon muodostamiseen. Sen vuoksi komissio otti tarkasteltavakseen kyseisen yrityksen lisäksi sellaisten tuottajien helposti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, jotka olivat samaan yleiseen luokkaan ja/tai sektoriin kuuluvan tuotteen tuottajia mahdollisissa edustavissa maissa ja joiden kannattavuus oli kohtuullinen tutkimusajanjakson kanssa osittain päällekkäisen ajanjakson ajan. Kyseiset tuottajat mainittiin joko valituksessa tai niiden tuottajien luettelossa, joiden tuottamat tuotteet luokitellaan CN-koodiin 7216 50 91”palkoprofiili”. Tähän koodiin kuuluvat sekä tutkimuksen kohteena olevan vireillepanoilmoituksessa määritellyn tuotteen ”seostamattomasta teräksestä valmistettu palkoprofiili, jonka leveys on enintään 204 mm”, että kaikki muut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotetyypit. Komissio myös vertasi tuottajien luetteloa Turkin viranomaisten vireillepanoa edeltävässä vaiheessa toimittamiin luetteloihin.

| (78) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että Turkki on asianmukainen valinta edustavaksi maaksi. |
| --- | --- |

(78)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että Turkki on asianmukainen valinta edustavaksi maaksi.

| (79) | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd huomautti ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että osaa luetelluista turkkilaisista tuottajista ei pidetty tyydyttävinä, koska neljältä viidestä tuottajasta oli saatavilla ainoastaan konsolidoitu tilinpäätös, joten ne eivät voineet vastata teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajien todellisia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaaleja. Lisäksi näiden viiden tuottajan käytettävissä olevien tietojen perusteella lasketut myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitot olivat Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n mukaan kohtuuttoman korkeat. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd esitti lopuksi, että komission olisi jätettävä Turkki huomiotta tiettyjen raaka-aineiden (kalkkikivi ja happi) vertailuarvon määrittämisessä. |
| --- | --- |

(79)

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd huomautti ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että osaa luetelluista turkkilaisista tuottajista ei pidetty tyydyttävinä, koska neljältä viidestä tuottajasta oli saatavilla ainoastaan konsolidoitu tilinpäätös, joten ne eivät voineet vastata teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajien todellisia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaaleja. Lisäksi näiden viiden tuottajan käytettävissä olevien tietojen perusteella lasketut myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitot olivat Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n mukaan kohtuuttoman korkeat. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd esitti lopuksi, että komission olisi jätettävä Turkki huomiotta tiettyjen raaka-aineiden (kalkkikivi ja happi) vertailuarvon määrittämisessä.

| (80) | Edellä esitetyn perusteella komissio tarkasteli uudelleen neljän turkkilaisen yksilöidyn teräksentuottajan ilmoittamia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoja ja katsoi niiden olevan kohtuuttoman korkeita. Sen vuoksi komissio jätti nämä yritykset huomiotta ja päätti käyttää vain yhden turkkilaisen tuottajan ilmoittamia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaaleja eli Kocaer Çelik Sanayin vuoden 2022 taloudellisia tietoja (ajanjaksolta, joka on osittain päällekkäinen tutkimusajanjakson kanssa). Toisen muistion jälkeen Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti, että Kocaer Çelik Sanayilla oli erittäin suuret rahoituskustannukset, joita koskevia yksityiskohtaisia tietoja ei löytynyt. Lisäksi Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti, että sen rahoituskustannukset eivät olleet näin korkeat. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitetyn perusteella komissio tarkasteli uudelleen neljän turkkilaisen yksilöidyn teräksentuottajan ilmoittamia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoja ja katsoi niiden olevan kohtuuttoman korkeita. Sen vuoksi komissio jätti nämä yritykset huomiotta ja päätti käyttää vain yhden turkkilaisen tuottajan ilmoittamia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaaleja eli Kocaer Çelik Sanayin vuoden 2022 taloudellisia tietoja (ajanjaksolta, joka on osittain päällekkäinen tutkimusajanjakson kanssa). Toisen muistion jälkeen Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti, että Kocaer Çelik Sanayilla oli erittäin suuret rahoituskustannukset, joita koskevia yksityiskohtaisia tietoja ei löytynyt. Lisäksi Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti, että sen rahoituskustannukset eivät olleet näin korkeat.

| (81) | Komissio valitsi yrityksen, jonka tilinpäätös oli helposti saatavilla jonka myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaalit olivat teräksentuotantoalalla kohtuullisia, ja sovelsi Turkissa sijaitsevan Kocaer Çelik Sanayin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksesta ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 10,98 prosenttia. Voiton osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen tavaroiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 8,8 prosenttia. Komissio käytti konsolidoituja tietoja, koska ne olivat ainoat julkisesti saatavilla olevat tiedot. Komissio ei myöskään katsonut, että nämä prosenttiosuudet olisivat kohtuuttoman korkeita vaan että kustannukset ja voitot olivat tämänkaltaiselle tuotannonalalle tyypillisiä. Lisäksi ne vastaavat prosenttiosuuksia, joita käytettiin aiemmissa terästeollisuutta, kuten teräksisten tuulivoimalatornien (38) ja orgaanisella aineella pinnoitetun teräksen (39) valmistusta, koskevissa tutkimuksissa. Komissiolla ei ollut käytettävissään mitään tietoja, jotka viittaisivat päinvastaiseen. |
| --- | --- |

(81)

Komissio valitsi yrityksen, jonka tilinpäätös oli helposti saatavilla jonka myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaalit olivat teräksentuotantoalalla kohtuullisia, ja sovelsi Turkissa sijaitsevan Kocaer Çelik Sanayin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksesta ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 10,98 prosenttia. Voiton osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen tavaroiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 8,8 prosenttia. Komissio käytti konsolidoituja tietoja, koska ne olivat ainoat julkisesti saatavilla olevat tiedot. Komissio ei myöskään katsonut, että nämä prosenttiosuudet olisivat kohtuuttoman korkeita vaan että kustannukset ja voitot olivat tämänkaltaiselle tuotannonalalle tyypillisiä. Lisäksi ne vastaavat prosenttiosuuksia, joita käytettiin aiemmissa terästeollisuutta, kuten teräksisten tuulivoimalatornien (38) ja orgaanisella aineella pinnoitetun teräksen (39) valmistusta, koskevissa tutkimuksissa. Komissiolla ei ollut käytettävissään mitään tietoja, jotka viittaisivat päinvastaiseen.

38

39

| (82) | Koska muita huomautuksia tai muita helposti saatavilla olevia tietoja ei esitetty, komissio päätteli alustavasti, että lähteet, joita se ehdotti käytettäväksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen, ovat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisessä alakohdassa tarkoitettuja vääristymättömiä ja kohtuullisia lähteitä. |
| --- | --- |

(82)

Koska muita huomautuksia tai muita helposti saatavilla olevia tietoja ei esitetty, komissio päätteli alustavasti, että lähteet, joita se ehdotti käytettäväksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen, ovat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisessä alakohdassa tarkoitettuja vääristymättömiä ja kohtuullisia lähteitä.

Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

| (83) | Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Turkki on ainoa käytettävissä oleva asianmukainen edustava maa, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta ei ollut tarpeen tehdä arviointia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Turkki on ainoa käytettävissä oleva asianmukainen edustava maa, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta ei ollut tarpeen tehdä arviointia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

Päätelmät

| (84) | Edellä esitetyn analyysin perusteella Turkki täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, minkä perusteella sitä voidaan pitää asianmukaisena edustavana maana. |
| --- | --- |

(84)

Edellä esitetyn analyysin perusteella Turkki täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, minkä perusteella sitä voidaan pitää asianmukaisena edustavana maana.

Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

| (85) | Ensimmäisessä muistiossa komissio luetteli tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energia ja työvoima, joita vientiä harjoittava tuottaja käyttää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa. |
| --- | --- |

(85)

Ensimmäisessä muistiossa komissio luetteli tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energia ja työvoima, joita vientiä harjoittava tuottaja käyttää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa.

| (86) | Voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti komissio käytti Global Trade Atlas -tietokantaa (40), jäljempänä ’GTA’, ja Metal Bulletin -julkaisua (41) määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä Turkin tilastolaitoksen tietoja työvoiman (42) ja energian (43) vääristämättömien kustannusten määrittämiseen ja Izmirin suurkaupunkialueen päähallintoyksikön tilastoja vääristymättömien vesikustannusten määrittämiseen (44). |
| --- | --- |

(86)

Voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti komissio käytti Global Trade Atlas -tietokantaa (40), jäljempänä ’GTA’, ja Metal Bulletin -julkaisua (41) määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä Turkin tilastolaitoksen tietoja työvoiman (42) ja energian (43) vääristämättömien kustannusten määrittämiseen ja Izmirin suurkaupunkialueen päähallintoyksikön tilastoja vääristymättömien vesikustannusten määrittämiseen (44).

40

41

42

43

44

| (87) | Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja kyseisessä muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista. |
| --- | --- |

(87)

Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja kyseisessä muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista.

| (88) | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti ensimmäisestä muistiosta esittämissään huomautuksissa, että ferrokromin tuontihinnat vaihtelivat Turkissa hiilen ja kromin painon suhteen perusteella. Komissio tarkasti Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n käyttämän hiilen ja kromin todellisen painon suhteen. Komissio päätti käyttää vastaavan ferrokromin kustannusten määrittämiseen Metal Bulletin -julkaisussa esitettyjä metalli- ja kaivosteollisuuden riippumattomia vertailuarvoja (Fastmarkets-hinnat), jotka vastaavat hiilen ja kromin painon eri suhteita. |
| --- | --- |

(88)

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti ensimmäisestä muistiosta esittämissään huomautuksissa, että ferrokromin tuontihinnat vaihtelivat Turkissa hiilen ja kromin painon suhteen perusteella. Komissio tarkasti Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n käyttämän hiilen ja kromin todellisen painon suhteen. Komissio päätti käyttää vastaavan ferrokromin kustannusten määrittämiseen Metal Bulletin -julkaisussa esitettyjä metalli- ja kaivosteollisuuden riippumattomia vertailuarvoja (Fastmarkets-hinnat), jotka vastaavat hiilen ja kromin painon eri suhteita.

| (89) | Ensimmäisen muistion jälkeen Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti myös, että Turkin tiettyjen raaka-aineiden (eli hapen ja kalkkikiven) keskimääräisiä hintoja ei voitu käyttää vähäisen tuonnin vuoksi. Lisäksi komissio yksilöi Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n kyselylomakevastauksen perusteella lisätuotannontekijän eli typen, jota myös tuotiin Turkkiin tutkimusajanjaksolla muita kuin edustavia määriä. |
| --- | --- |

(89)

Ensimmäisen muistion jälkeen Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti myös, että Turkin tiettyjen raaka-aineiden (eli hapen ja kalkkikiven) keskimääräisiä hintoja ei voitu käyttää vähäisen tuonnin vuoksi. Lisäksi komissio yksilöi Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n kyselylomakevastauksen perusteella lisätuotannontekijän eli typen, jota myös tuotiin Turkkiin tutkimusajanjaksolla muita kuin edustavia määriä.

| (90) | Sen vuoksi komissio tarkasteli Thaimaahan, Malesiaan, Brasiliaan ja Meksikoon suuntautuvan tuonnin määrää, koska näiden maiden talouskehitys on samantasoista kuin Kiinan ja niiden on aiemmin katsottu olevan edustavia maita useissa viimeaikaisissa terässektorin tutkimuksissa, kuten ajoneuvojen teräspyöriä (45), kuumavalssattuja teräslevyjä (46), teräksisiä tuulivoimalatorneja (47), orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita (48) ja raudasta tai teräksestä valmistettuja putkia (49) koskevissa tutkimuksissa. Komissio totesi, että sen jälkeen, kun Kiinasta ja maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä, tuleva tuonti suljettiin pois, ainoastaan Malesiassa oli tutkimusajanjaksolla riittävästi kaikkien kolmen asianomaisen tuotantotekijän edustavaa tuontia. Tämän perusteella komissio ilmoitti toisessa muistiossa, että se aikoo käyttää normaaliarvon muodostamiseen näiden tuotantopanosten Malesiaan suuntautuvaan tuontiin perustuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(90)

Sen vuoksi komissio tarkasteli Thaimaahan, Malesiaan, Brasiliaan ja Meksikoon suuntautuvan tuonnin määrää, koska näiden maiden talouskehitys on samantasoista kuin Kiinan ja niiden on aiemmin katsottu olevan edustavia maita useissa viimeaikaisissa terässektorin tutkimuksissa, kuten ajoneuvojen teräspyöriä (45), kuumavalssattuja teräslevyjä (46), teräksisiä tuulivoimalatorneja (47), orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita (48) ja raudasta tai teräksestä valmistettuja putkia (49) koskevissa tutkimuksissa. Komissio totesi, että sen jälkeen, kun Kiinasta ja maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä, tuleva tuonti suljettiin pois, ainoastaan Malesiassa oli tutkimusajanjaksolla riittävästi kaikkien kolmen asianomaisen tuotantotekijän edustavaa tuontia. Tämän perusteella komissio ilmoitti toisessa muistiossa, että se aikoo käyttää normaaliarvon muodostamiseen näiden tuotantopanosten Malesiaan suuntautuvaan tuontiin perustuvia kustannuksia.

45

46

47

48

49

| (91) | Tämän jälkeen komissio päivitti toisessa muistiossa tuotannontekijöiden luettelon osapuolten huomautusten ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakevastauksessa antamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(91)

Tämän jälkeen komissio päivitti toisessa muistiossa tuotannontekijöiden luettelon osapuolten huomautusten ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakevastauksessa antamien tietojen perusteella.

| (92) | Toisen muistion jälkeen Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti, että typen ja hapen tuontimäärät Malesiasta ja argonin tuontimäärät Turkista eivät olleet edustavia, koska nämä tuontimäärät olivat huomattavasti alhaisempia kuin kyseisten raaka-aineiden tosiasiallinen kulutus. Lisäksi Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd totesi, että kullakin raaka-aineella on toimittajamaita, joiden yksikköhinnat ovat kohtuuttoman korkeat ja kuljetuskustannukset korkeat. |
| --- | --- |

(92)

Toisen muistion jälkeen Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd väitti, että typen ja hapen tuontimäärät Malesiasta ja argonin tuontimäärät Turkista eivät olleet edustavia, koska nämä tuontimäärät olivat huomattavasti alhaisempia kuin kyseisten raaka-aineiden tosiasiallinen kulutus. Lisäksi Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd totesi, että kullakin raaka-aineella on toimittajamaita, joiden yksikköhinnat ovat kohtuuttoman korkeat ja kuljetuskustannukset korkeat.

| (93) | Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska tuontimäärien edustavuutta arvioitiin tuontimäärien absoluuttisen määrän perusteella. Se, että nämä määrät eivät olleet samalla tasolla kuin vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden kulutus, ei muuttanut päätelmää, jonka mukaan kyseisen tuonnin absoluuttisten määrien katsottiin olevan edustavia. |
| --- | --- |

(93)

Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska tuontimäärien edustavuutta arvioitiin tuontimäärien absoluuttisen määrän perusteella. Se, että nämä määrät eivät olleet samalla tasolla kuin vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden kulutus, ei muuttanut päätelmää, jonka mukaan kyseisen tuonnin absoluuttisten määrien katsottiin olevan edustavia.

| (94) | Lisäksi komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että koska täydelliset tiedot toimittaneiden yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan tuotannontekijöitä oli niin suuri määrä ja koska joidenkin raaka-aineiden painoarvo kaikista tuotantokustannuksista oli mitätön, nämä vähäpätöiset erät ryhmiteltiin ”kulutushyödykkeiksi”. Lisäksi komissio ilmoitti, että se laskee kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista ja soveltaa tätä osuutta raaka-aineiden uudelleen laskettuihin kustannuksiin käytettäessä asianmukaisen edustavan maan vääristymättömiä vertailuarvoja. |
| --- | --- |

(94)

Lisäksi komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että koska täydelliset tiedot toimittaneiden yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan tuotannontekijöitä oli niin suuri määrä ja koska joidenkin raaka-aineiden painoarvo kaikista tuotantokustannuksista oli mitätön, nämä vähäpätöiset erät ryhmiteltiin ”kulutushyödykkeiksi”. Lisäksi komissio ilmoitti, että se laskee kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista ja soveltaa tätä osuutta raaka-aineiden uudelleen laskettuihin kustannuksiin käytettäessä asianmukaisen edustavan maan vääristymättömiä vertailuarvoja.

Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

Tuotannontekijät

| (95) | Ottaen huomioon kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat ja tarkastuskäynneillä kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

  Taulukko 1


  Teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannontekijät









  Tuotannontekijä | HS-koodi | Tietolähde, jota komissio aikoo käyttää | Vääristymätön arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineet |
| Kalkkikivi | 252100 | GTA:n tiedot Malesiasta | 0,243 CNY/kg |
| Rautamalmi | 260111 | GTA:n tiedot Turkista | 0,83 CNY/kg |
| Sintrattu rautamalmi | 260112 | GTA:n tiedot Turkista | 1,28 CNY/kg |
| Kivihiili | 270111 | GTA:n tiedot Turkista | 1,53 CNY/kg |
| Koksi/koksijauhe | 270400 | GTA:n tiedot Turkista | 3,35 CNY/kg |
| Hiilijauhe | 280300 | GTA:n tiedot Turkista | 10,08 CNY/kg |
| Puhdas turmaliini | 284910 | GTA:n tiedot Turkista | 8,67 CNY/kg |
| Ferromangaani | 720211 | GTA:n tiedot Turkista | 10,68 CNY/kg |
| Ferropii | 720221 | GTA:n tiedot Turkista | 15,86 CNY/kg |
| Piimangaani | 720230 | GTA:n tiedot Turkista | 11,76 CNY/kg |
| Ferrokromi | 720241 | MB-FEC-0005 | 8,97 CNY/kg |
| Ferromolybdeeni | 720270 | GTA:n tiedot Turkista | 160,64 CNY/kg |
| Ferrotitaani | 720291 | GTA:n tiedot Turkista | 43,32 CNY/kg |
| Ferrovanadium | 720292 | GTA:n tiedot Turkista | 190,12 CNY/kg |
| Ferroniobium | 720293 | GTA:n tiedot Turkista | 176,27 CNY/kg |
| Ferroalumiini | 720299 | GTA:n tiedot Turkista | 19,24 CNY/kg |
| Teräsromu | 720410 | GTA:n tiedot Turkista | 2,15 CNY/kg |
| Alumiini | 760110 | GTA:n tiedot Turkista | 19,67 CNY/kg |
| Argon | 280421 | GTA:n tiedot Turkista | 7,30 CNY/m3 |
| Typpi | 280430 | GTA:n tiedot Malesiasta | 5,85 CNY/m3 |
| Happi | 280440 | GTA:n tiedot Malesiasta | 2,46 CNY/m3 |
| Vesikustannukset | | Izmirin suurkaupunkialueen teollisuuskäyttäjiltä veloittaman veden hinta | 8,25 CNY/m3 |
| Työvoima |
| Työvoimakustannukset | | Turkin tilastolaitos (valmistusalan keskimääräisten tuntikohtaisten työvoimakustannusten perusteella) | 37,03 CNY / tunti |
| Energia |
| Sähkö | | Turkin tilastolaitos – sähkön hinta teollisuuskäyttäjille | 0,60 CNY/kWh |
| Maakaasu | | Turkin tilastolaitos – kaasun hinta teollisuuskäyttäjille | 2,75 CNY/m3 |

(95)

Ottaen huomioon kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat ja tarkastuskäynneillä kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannontekijät

Teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannontekijät

Tuotannontekijä

HS-koodi

Tietolähde, jota komissio aikoo käyttää

Vääristymätön arvo

Raaka-aineet

Kalkkikivi

252100

GTA:n tiedot Malesiasta

0,243 CNY/kg

Rautamalmi

260111

GTA:n tiedot Turkista

0,83 CNY/kg

Sintrattu rautamalmi

260112

GTA:n tiedot Turkista

1,28 CNY/kg

Kivihiili

270111

GTA:n tiedot Turkista

1,53 CNY/kg

Koksi/koksijauhe

270400

GTA:n tiedot Turkista

3,35 CNY/kg

Hiilijauhe

280300

GTA:n tiedot Turkista

10,08 CNY/kg

Puhdas turmaliini

284910

GTA:n tiedot Turkista

8,67 CNY/kg

Ferromangaani

720211

GTA:n tiedot Turkista

10,68 CNY/kg

Ferropii

720221

GTA:n tiedot Turkista

15,86 CNY/kg

Piimangaani

720230

GTA:n tiedot Turkista

11,76 CNY/kg

Ferrokromi

720241

MB-FEC-0005

8,97 CNY/kg

Ferromolybdeeni

720270

GTA:n tiedot Turkista

160,64 CNY/kg

Ferrotitaani

720291

GTA:n tiedot Turkista

43,32 CNY/kg

Ferrovanadium

720292

GTA:n tiedot Turkista

190,12 CNY/kg

Ferroniobium

720293

GTA:n tiedot Turkista

176,27 CNY/kg

Ferroalumiini

720299

GTA:n tiedot Turkista

19,24 CNY/kg

Teräsromu

720410

GTA:n tiedot Turkista

2,15 CNY/kg

Alumiini

760110

GTA:n tiedot Turkista

19,67 CNY/kg

Argon

280421

GTA:n tiedot Turkista

7,30 CNY/m3

3

Typpi

280430

GTA:n tiedot Malesiasta

5,85 CNY/m3

3

Happi

280440

GTA:n tiedot Malesiasta

2,46 CNY/m3

3

Vesikustannukset

Izmirin suurkaupunkialueen teollisuuskäyttäjiltä veloittaman veden hinta

8,25 CNY/m3

3

Työvoima

Työvoimakustannukset

Turkin tilastolaitos (valmistusalan keskimääräisten tuntikohtaisten työvoimakustannusten perusteella)

37,03 CNY / tunti

Energia

Sähkö

Turkin tilastolaitos – sähkön hinta teollisuuskäyttäjille

0,60 CNY/kWh

Maakaasu

Turkin tilastolaitos – kaasun hinta teollisuuskäyttäjille

2,75 CNY/m3

3

3.1.2.3   Raaka-aineet

Raaka-aineet

| (96) | Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana Turkkiin tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa sekä typen, hapen ja kalkkikiven osalta Malesiaan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan) ja ferrokromin osalta Metal Bulletin -julkaisussa esitettyä tuotannonalan riippumatonta vertailuarvoa, joihin lisättiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (50) liitteessä 1. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään edellä 3.3.1 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Sen jälkeen, kun Kiinasta ja muista kuin markkinatalousmaista edustavaan maahan tuleva tuonti oli suljettu pois, komissio totesi, että tärkeimpien raaka-aineiden tuonti muista kolmansista maista oli edelleen edustavaa. |
| --- | --- |

(96)

Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana Turkkiin tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa sekä typen, hapen ja kalkkikiven osalta Malesiaan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan) ja ferrokromin osalta Metal Bulletin -julkaisussa esitettyä tuotannonalan riippumatonta vertailuarvoa, joihin lisättiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (50) liitteessä 1. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään edellä 3.3.1 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Sen jälkeen, kun Kiinasta ja muista kuin markkinatalousmaista edustavaan maahan tuleva tuonti oli suljettu pois, komissio totesi, että tärkeimpien raaka-aineiden tuonti muista kolmansista maista oli edelleen edustavaa.

50

| (97) | Komissio poikkesi edellä kuvatusta menetelmästä vain joidenkin harvojen raaka-aineiden osalta. |
| --- | --- |

(97)

Komissio poikkesi edellä kuvatusta menetelmästä vain joidenkin harvojen raaka-aineiden osalta.

| (98) | Kuten johdanto-osan 88 kappaleessa todetaan, komissio päätti käyttää ferrokromin vertailuarvon määrittämiseen Metal Bulletin -julkaisua (Fastmarkets-hinnat). |
| --- | --- |

(98)

Kuten johdanto-osan 88 kappaleessa todetaan, komissio päätti käyttää ferrokromin vertailuarvon määrittämiseen Metal Bulletin -julkaisua (Fastmarkets-hinnat).

| (99) | Kuten johdanto-osan 90 kappaleessa todetaan, komissio päätti käyttää kalkkikiven, typen ja hapen osalta näiden tuotantopanosten kustannuksia, jotka perustuivat Malesiaan suuntautuvaan tuontiin, sulkien pois tuonnin Kiinasta ja maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. |
| --- | --- |

(99)

Kuten johdanto-osan 90 kappaleessa todetaan, komissio päätti käyttää kalkkikiven, typen ja hapen osalta näiden tuotantopanosten kustannuksia, jotka perustuivat Malesiaan suuntautuvaan tuontiin, sulkien pois tuonnin Kiinasta ja maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä.

| (100) | Komissio ilmaisi yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää tässä tutkimuksessa arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kuljetuskustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle. |
| --- | --- |

(100)

Komissio ilmaisi yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää tässä tutkimuksessa arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kuljetuskustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle.

| (101) | Yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat useiden tuotannontekijöiden osalta mitättömän pienen osuuden (kumulatiivisesti noin 3,3 %) kaikista raaka-ainekustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska niiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kulutushyödykkeisiin, kuten johdanto-osan 94 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(101)

Yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat useiden tuotannontekijöiden osalta mitättömän pienen osuuden (kumulatiivisesti noin 3,3 %) kaikista raaka-ainekustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska niiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kulutushyödykkeisiin, kuten johdanto-osan 94 kappaleessa todetaan.

Työvoima

| (102) | Komissio käytti Turkin tilastolaitoksen julkaisemia tilastoja (51). Laitos julkaisee yksityiskohtaisia tietoja työvoimakustannuksista eri taloudenaloilla Turkissa. Komissio määritti vertailuarvon käyttäen perusteena keskimääräisiä tuntikohtaisia työvoimakustannuksia vuonna 2020 NACE Rev. 2 -toimialaluokituksen luokkaan 24 kuuluvan taloudellisen toiminnan (Metallien jalostus) osalta. Arvoja oikaistiin inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä kotimaista kuluttajahintaindeksiä (52), jotta ne vastaisivat tutkimusajanjakson aikaisia kustannuksia. |
| --- | --- |

(102)

Komissio käytti Turkin tilastolaitoksen julkaisemia tilastoja (51). Laitos julkaisee yksityiskohtaisia tietoja työvoimakustannuksista eri taloudenaloilla Turkissa. Komissio määritti vertailuarvon käyttäen perusteena keskimääräisiä tuntikohtaisia työvoimakustannuksia vuonna 2020 NACE Rev. 2 -toimialaluokituksen luokkaan 24 kuuluvan taloudellisen toiminnan (Metallien jalostus) osalta. Arvoja oikaistiin inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä kotimaista kuluttajahintaindeksiä (52), jotta ne vastaisivat tutkimusajanjakson aikaisia kustannuksia.

51

52

Energia

| (103) | Komissio käytti Turkin tilastolaitoksen heinäkuun 2021 ja kesäkuun 2022 välisenä aikana julkaisemia teollisten sähkön ja kaasun keskihintoja (53) ilman arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(103)

Komissio käytti Turkin tilastolaitoksen heinäkuun 2021 ja kesäkuun 2022 välisenä aikana julkaisemia teollisten sähkön ja kaasun keskihintoja (53) ilman arvonlisäveroa.

53

Vesi

| (104) | Komissio käytti vesitariffia, jonka vesihuollosta vastaava Izmirin suurkaupunkialueen päähallintoyksikkö peri jäteveden keräämisestä ja käsittelystä Izmirin suurkaupunkialueella, jossa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen edustava yritys sijaitsee. Näiden tietojen avulla voitiin yksilöidä tuotannonalaan sovellettavat tariffit, ja vertailuarvona käytettiin tutkimusajanjakson keskimääräistä kuukausittaista tariffia ilman arvonlisäveroa (54). |
| --- | --- |

(104)

Komissio käytti vesitariffia, jonka vesihuollosta vastaava Izmirin suurkaupunkialueen päähallintoyksikkö peri jäteveden keräämisestä ja käsittelystä Izmirin suurkaupunkialueella, jossa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen edustava yritys sijaitsee. Näiden tietojen avulla voitiin yksilöidä tuotannonalaan sovellettavat tariffit, ja vertailuarvona käytettiin tutkimusajanjakson keskimääräistä kuukausittaista tariffia ilman arvonlisäveroa (54).

54

| (105) | Veden osalta Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd katsoi, että käytetty vertailuarvo eli Izmirin vesikustannukset eivät olleet edustavia, koska Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd sijaitsee maaseutualueella, missä veden saanti on helppoa, joten Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n vesikustannuksia ei voida verrata Turkissa sijaitsevan matkailukaupungin vesikustannuksiin. |
| --- | --- |

(105)

Veden osalta Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd katsoi, että käytetty vertailuarvo eli Izmirin vesikustannukset eivät olleet edustavia, koska Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd sijaitsee maaseutualueella, missä veden saanti on helppoa, joten Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd:n vesikustannuksia ei voida verrata Turkissa sijaitsevan matkailukaupungin vesikustannuksiin.

| (106) | Komissio käytti vertailuarvona vesitariffia, joka perittiin teollisuuskäytöstä alueella, jossa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottaja Kocaer Çelik Sanayi sijaitsee Turkissa. Lisäksi valitulla alueella on pitkälle kehittynyt teollinen perusta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(106)

Komissio käytti vertailuarvona vesitariffia, joka perittiin teollisuuskäytöstä alueella, jossa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottaja Kocaer Çelik Sanayi sijaitsee Turkissa. Lisäksi valitulla alueella on pitkälle kehittynyt teollinen perusta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

Tuotannolliset yleiskulut, hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voitto

| (107) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut kattamaan kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin. |
| --- | --- |

(107)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut kattamaan kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

| (108) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittavalle tuottajalle tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(108)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittavalle tuottajalle tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (109) | Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton vääristymätöntä ja kohtuullista määrää vahvistaessaan komissio tukeutui Orbis-tietokannasta poimittuihin Kocaer Çelik Sanayin taloudellisiin tietoihin vuodelta 2022. |
| --- | --- |

(109)

Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton vääristymätöntä ja kohtuullista määrää vahvistaessaan komissio tukeutui Orbis-tietokannasta poimittuihin Kocaer Çelik Sanayin taloudellisiin tietoihin vuodelta 2022.

3.1.3   Laskenta

Laskenta

| (110) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (111) | Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Sen jälkeen se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamat kulutusmäärät tarkastettiin etänä toteutetun ristiintarkastuksen aikana. Komissio kertoi nämä tekijät edustavassa maassa havaituilla vääristymättömillä yksikkökustannuksilla tai muilla vääristymättömillä yksikkökustannuksilla, jotka on esitetty edellä olevassa taulukossa. |
| --- | --- |

(111)

Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Sen jälkeen se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamat kulutusmäärät tarkastettiin etänä toteutetun ristiintarkastuksen aikana. Komissio kertoi nämä tekijät edustavassa maassa havaituilla vääristymättömillä yksikkökustannuksilla tai muilla vääristymättömillä yksikkökustannuksilla, jotka on esitetty edellä olevassa taulukossa.

| (112) | Seuraavaksi komissio sovelsi tuotannollisia yleiskuluja määrittääkseen valmistuksen vääristymättömät kokonaiskustannukset. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannollisia yleiskuluja kasvattivat johdanto-osan 101 kappaleessa tarkoitettujen kulutushyödykkeiden kustannukset, jotka ilmoitettiin osuutena kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(112)

Seuraavaksi komissio sovelsi tuotannollisia yleiskuluja määrittääkseen valmistuksen vääristymättömät kokonaiskustannukset. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannollisia yleiskuluja kasvattivat johdanto-osan 101 kappaleessa tarkoitettujen kulutushyödykkeiden kustannukset, jotka ilmoitettiin osuutena kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (113) | Lopuksi komissio lisäsi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton, jotka ilmaistiin prosenttiosuutena myytyjen tavaroiden kustannuksista ja joita sovellettiin valmistuksen vääristymättömiin kokonaiskustannuksiin (eli myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat 10,98 % ja voitto 8,8 %). |
| --- | --- |

(113)

Lopuksi komissio lisäsi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton, jotka ilmaistiin prosenttiosuutena myytyjen tavaroiden kustannuksista ja joita sovellettiin valmistuksen vääristymättömiin kokonaiskustannuksiin (eli myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat 10,98 % ja voitto 8,8 %).

| (114) | Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.1.4   Vientihinta

Vientihinta

| (115) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoitti suoraa vientiä unioniin riippumattomille asiakkaille. |
| --- | --- |

(115)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoitti suoraa vientiä unioniin riippumattomille asiakkaille.

| (116) | Tämän vuoksi vientihinnaksi määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(116)

Tämän vuoksi vientihinnaksi määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

3.1.5   Vertailu

Vertailu

| (117) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä tasolla tuotelajeittain. |
| --- | --- |

(117)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä tasolla tuotelajeittain.

| (118) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, tulli-, luotto- ja pankkikustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(118)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, tulli-, luotto- ja pankkikustannusten huomioon ottamiseksi.

3.1.6   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (119) | Komissio vertasi vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(119)

Komissio vertasi vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (120) | Yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti kaiken tuonnin tutkimusajanjaksolla. Changshu Longteng Special Steel Co. väitti, että Kiinassa oli toinen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja. Mikään muu yritys ei kuitenkaan ilmoittautunut, eikä komissio havainnut tuontitilastoissa lisävientiä. Tämän perusteella komissio katsoi, että oli asianmukaista vahvistaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali samaksi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen. |
| --- | --- |

(120)

Yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti kaiken tuonnin tutkimusajanjaksolla. Changshu Longteng Special Steel Co. väitti, että Kiinassa oli toinen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja. Mikään muu yritys ei kuitenkaan ilmoittautunut, eikä komissio havainnut tuontitilastoissa lisävientiä. Tämän perusteella komissio katsoi, että oli asianmukaista vahvistaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali samaksi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen.

| (121) | Tällä perusteella alustava painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – on seuraava:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| Kaikki muut yritykset | 14,7  % |

(121)

Tällä perusteella alustava painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – on seuraava:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Kaikki muut yritykset

14,7  %

3.2   Turkki

Turkki

3.2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (122) | Komissio tutki ensin, oliko vientiä harjoittavan tuottajan Özkan Demirin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella Özkan Demirin samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa. |
| --- | --- |

(122)

Komissio tutki ensin, oliko vientiä harjoittavan tuottajan Özkan Demirin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella Özkan Demirin samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa.

| (123) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin niiden vientiä harjoittavan tuottajan, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit, tai verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(123)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin niiden vientiä harjoittavan tuottajan, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit, tai verrattavissa niihin.

| (124) | Seuraavaksi komissio tutki, oliko Özkan Demirin kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että pientä määrää unioniin tutkimusajanjaksolla vietyjä tuotelajeja ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan tai niiden kotimarkkinamyynti oli määrältään alle 5 prosenttia, eikä se näin ollen ollut edustavaa. |
| --- | --- |

(124)

Seuraavaksi komissio tutki, oliko Özkan Demirin kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että pientä määrää unioniin tutkimusajanjaksolla vietyjä tuotelajeja ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan tai niiden kotimarkkinamyynti oli määrältään alle 5 prosenttia, eikä se näin ollen ollut edustavaa.

| (125) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (126) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja |
| --- | --- | --- |

(126)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (127) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(127)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

| (128) | Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos






  a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai |
| --- | --- | --- |

(128)

Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos

a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

| (129) | Kotimarkkinamyynnin analyysi osoitti, että kaikesta kotimarkkinamyynnistä [50–70] prosenttia oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli korkeampi kuin tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(129)

Kotimarkkinamyynnin analyysi osoitti, että kaikesta kotimarkkinamyynnistä [50–70] prosenttia oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli korkeampi kuin tuotantokustannukset.

| (130) | Niiden tuotelajien, joiden kokonaismyynti oli kannattavaa, normaaliarvo laskettiin joko koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjakson aikana (johdanto-osan 126 ja 127 kappale) tai pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona (johdanto-osan 128 kappale) kannattavan myynnin määrästä riippuen. |
| --- | --- |

(130)

Niiden tuotelajien, joiden kokonaismyynti oli kannattavaa, normaaliarvo laskettiin joko koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjakson aikana (johdanto-osan 126 ja 127 kappale) tai pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona (johdanto-osan 128 kappale) kannattavan myynnin määrästä riippuen.

| (131) | Niille tuotelajeille, joiden osalta 1) myynti ei ollut kokonaisuudessaan kannattavaa tai 2) joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla tai joiden kotimarkkinamyynti oli riittämätöntä, sekä tuotelajeille, joiden markkinahinnoista ei ollut tarkkaa tietoa ja joita Özkan Demir ei myynyt kotimarkkinoilla, komissio muodosti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(131)

Niille tuotelajeille, joiden osalta 1) myynti ei ollut kokonaisuudessaan kannattavaa tai 2) joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla tai joiden kotimarkkinamyynti oli riittämätöntä, sekä tuotelajeille, joiden markkinahinnoista ei ollut tarkkaa tietoa ja joita Özkan Demir ei myynyt kotimarkkinoilla, komissio muodosti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (132) | Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  a) | yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana aiheutuneet painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja |
| --- | --- | --- |

(132)

Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

a)

yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana aiheutuneet painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja

| b) | yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

b)

yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

| (133) | Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista. |
| --- | --- |

(133)

Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

3.2.2   Vientihinta

Vientihinta

| (134) | Vientiä harjoittava tuottaja harjoitti suoraa vientiä unioniin riippumattomille asiakkaille. |
| --- | --- |

(134)

Vientiä harjoittava tuottaja harjoitti suoraa vientiä unioniin riippumattomille asiakkaille.

| (135) | Tämän vuoksi vientihinnaksi määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(135)

Tämän vuoksi vientihinnaksi määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

3.2.3   Vertailu

Vertailu

| (136) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna-tasolla. |
| --- | --- |

(136)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna-tasolla.

| (137) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen, palkkioiden, hyvitysten ja muiden oikaisujen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(137)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen, palkkioiden, hyvitysten ja muiden oikaisujen huomioon ottamiseksi.

| (138) | Komissio havaitsi valuutan muuntamiseen liittyviä ongelmia tutkimusajanjakson aikana. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaan myyntipäivän on oltava laskun päivämäärä mutta myös sopimuksen tai tilauksen päivämäärää tai tilauksen vahvistamispäivämäärää voidaan käyttää, jos se on aiheellisempi olennaisten kauppaehtojen määrittämiseksi. Komissio tarkasteli ensin Turkin liiran valuuttakurssien vaihtelua (ja yleisesti ottaen kurssin laskua suhteessa euroon) (55). Toiseksi komissio tarkasteli turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan hinnoittelukäytäntöjä, joiden mukaan sekä kotimarkkinamyynnin (56) että vientimyynnin olennaisista myyntiehdoista sovittiin tilauksen yhteydessä eikä laskutuspäivänä. Sen vuoksi komissio käytti tilauksen päivämäärän vaihtokurssia normaaliarvon ja vientihinnan muuntamiseen Turkin liiroiksi. |
| --- | --- |

(138)

Komissio havaitsi valuutan muuntamiseen liittyviä ongelmia tutkimusajanjakson aikana. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaan myyntipäivän on oltava laskun päivämäärä mutta myös sopimuksen tai tilauksen päivämäärää tai tilauksen vahvistamispäivämäärää voidaan käyttää, jos se on aiheellisempi olennaisten kauppaehtojen määrittämiseksi. Komissio tarkasteli ensin Turkin liiran valuuttakurssien vaihtelua (ja yleisesti ottaen kurssin laskua suhteessa euroon) (55). Toiseksi komissio tarkasteli turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan hinnoittelukäytäntöjä, joiden mukaan sekä kotimarkkinamyynnin (56) että vientimyynnin olennaisista myyntiehdoista sovittiin tilauksen yhteydessä eikä laskutuspäivänä. Sen vuoksi komissio käytti tilauksen päivämäärän vaihtokurssia normaaliarvon ja vientihinnan muuntamiseen Turkin liiroiksi.

55

56

3.2.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (139) | Komissio vertasi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(139)

Komissio vertasi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (140) | Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 13,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(140)

Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 13,6 prosenttia.

| (141) | Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti tutkimusajanjakson aikana kaiken Turkista unioniin suuntautuvan viennin, sillä tutkimuksessa todettiin, että se oli tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa vientiä harjoittava tuottaja. Tämän perusteella komissio katsoi, että oli asianmukaista vahvistaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali samaksi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen. |
| --- | --- |

(141)

Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti tutkimusajanjakson aikana kaiken Turkista unioniin suuntautuvan viennin, sillä tutkimuksessa todettiin, että se oli tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa vientiä harjoittava tuottaja. Tämän perusteella komissio katsoi, että oli asianmukaista vahvistaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali samaksi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen.

| (142) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| Kaikki muut yritykset | 13,6  % |

(142)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Kaikki muut yritykset

13,6  %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (143) | Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan samankaltaista tuotetta valmisti unionissa vuoteen 2020 saakka kolme tuottajaa ja tarkastelujakson ja tutkimusajanjakson loppupuolella kaksi tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(143)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan samankaltaista tuotetta valmisti unionissa vuoteen 2020 saakka kolme tuottajaa ja tarkastelujakson ja tutkimusajanjakson loppupuolella kaksi tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (144) | Komissio ei voinut paljastaa Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin määrää, markkinaosuutta ja tuontihintoja koskevia tietoja, koska nämä ovat markkinoiden kannalta arkaluonteisia ja perusasetuksen 19 artiklan mukaisia luottamuksellisia tietoja, sillä unionin markkinoilla oli hyvin pieni määrä toimijoita (kaksi unionin tuottajaa, yksi turkkilainen vientiä harjoittava tuottaja ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja). Jos nämä tiedot paljastettaisiin, on mahdollista, että osapuolet voisivat niiden avulla päätellä yrityskohtaisia luottamuksellisia tietoja laskemalla. Siksi komissio esitti nämä tiedot vaihteluväleinä ja indekseinä, joiden avulla kaikki asianomaiset osapuolet saivat riittävät ja mielekkäät tiedot ymmärtääkseen komission analyysin ja päätelmät ja voidakseen esittää asiaa koskevia huomautuksia. Tiedot esitettiin myös merkityksellisten suuntausten muodossa, jotta kaikki asianomaiset osapuolet voisivat puolustaa etujaan. Komissio ei voinut paljastaa vaihteluvälien määrittämiseen käyttämäänsä menetelmää, koska muutoin osapuolet voisivat laskea tarkat arvot vaihteluvälien perusteella. |
| --- | --- |

(144)

Komissio ei voinut paljastaa Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin määrää, markkinaosuutta ja tuontihintoja koskevia tietoja, koska nämä ovat markkinoiden kannalta arkaluonteisia ja perusasetuksen 19 artiklan mukaisia luottamuksellisia tietoja, sillä unionin markkinoilla oli hyvin pieni määrä toimijoita (kaksi unionin tuottajaa, yksi turkkilainen vientiä harjoittava tuottaja ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja). Jos nämä tiedot paljastettaisiin, on mahdollista, että osapuolet voisivat niiden avulla päätellä yrityskohtaisia luottamuksellisia tietoja laskemalla. Siksi komissio esitti nämä tiedot vaihteluväleinä ja indekseinä, joiden avulla kaikki asianomaiset osapuolet saivat riittävät ja mielekkäät tiedot ymmärtääkseen komission analyysin ja päätelmät ja voidakseen esittää asiaa koskevia huomautuksia. Tiedot esitettiin myös merkityksellisten suuntausten muodossa, jotta kaikki asianomaiset osapuolet voisivat puolustaa etujaan. Komissio ei voinut paljastaa vaihteluvälien määrittämiseen käyttämäänsä menetelmää, koska muutoin osapuolet voisivat laskea tarkat arvot vaihteluvälien perusteella.

| (145) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin [15 000–18 000] tonnia. Komissio määritti unionin tuotannon kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän toimittamien tietojen, valituksessa esitettyjen arvioiden ja Eurostatin tilastotietojen, perusteella. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, valituksen tekijä oli ainoa yhteistyössä toiminut unionin tuottaja, jonka osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli [75–85] prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(145)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin [15 000–18 000] tonnia. Komissio määritti unionin tuotannon kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän toimittamien tietojen, valituksessa esitettyjen arvioiden ja Eurostatin tilastotietojen, perusteella. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, valituksen tekijä oli ainoa yhteistyössä toiminut unionin tuottaja, jonka osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli [75–85] prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (146) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien unionissa tapahtuvan kokonaismyynnin ja kolmansista maista unioniin tulevan kokonaistuonnin perusteella. Tuonnin arviointimenetelmä selitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 4.3.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(146)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien unionissa tapahtuvan kokonaismyynnin ja kolmansista maista unioniin tulevan kokonaistuonnin perusteella. Tuonnin arviointimenetelmä selitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 4.3.2 jaksossa.

| (147) | Kuten myös johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa todettiin, tarkastelujaksolla oli kolme unionin tuottajaa: Losal (valituksen tekijä), Olifer ja Laminorul. Olifer ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, ja Laminorul jätti konkurssihakemuksen vuonna 2019. Oliferin ja Laminorulin myyntimäärät unionissa tarkastelujaksolla perustuivat näin ollen valituksessa esitettyyn arvioon (57). Laminorul myi teräksestä valmistettuja palkoprofiileja unionissa tarkastelujaksolla vain vuosina 2019 ja 2020, ja sen osuus unionin tuotannonalan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaismyynnistä oli vuonna 2019 noin [18–22] prosenttia ja vuonna 2020 noin [4–7] prosenttia. Vuoden 2021 ja tutkimusajanjakson myynnin osalta kaikkea unionin tuotannonalan myyntiä pidettiin tutkimuksen kohteena olevana tuotteena. Aiempina vuosina katsottiin, että Laminorulin myynnistä 75 prosenttia koski tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja loput 25 prosenttia koski leveämpiä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, jotka eivät kuulu tuotteen määritelmään. Komissio katsoi, että näiden valituksen tekijän markkinatietoon perustuvien oletusten perusteella saatiin kohtuullinen arvio, jota tarvittiin unionin kulutuksen laskemiseen. Valituksen tekijän myyntimäärät saatiin sen kyselylomakevastauksesta, ja ne todennettiin paikan päällä. |
| --- | --- |

(147)

Kuten myös johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa todettiin, tarkastelujaksolla oli kolme unionin tuottajaa: Losal (valituksen tekijä), Olifer ja Laminorul. Olifer ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, ja Laminorul jätti konkurssihakemuksen vuonna 2019. Oliferin ja Laminorulin myyntimäärät unionissa tarkastelujaksolla perustuivat näin ollen valituksessa esitettyyn arvioon (57). Laminorul myi teräksestä valmistettuja palkoprofiileja unionissa tarkastelujaksolla vain vuosina 2019 ja 2020, ja sen osuus unionin tuotannonalan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaismyynnistä oli vuonna 2019 noin [18–22] prosenttia ja vuonna 2020 noin [4–7] prosenttia. Vuoden 2021 ja tutkimusajanjakson myynnin osalta kaikkea unionin tuotannonalan myyntiä pidettiin tutkimuksen kohteena olevana tuotteena. Aiempina vuosina katsottiin, että Laminorulin myynnistä 75 prosenttia koski tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja loput 25 prosenttia koski leveämpiä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, jotka eivät kuulu tuotteen määritelmään. Komissio katsoi, että näiden valituksen tekijän markkinatietoon perustuvien oletusten perusteella saatiin kohtuullinen arvio, jota tarvittiin unionin kulutuksen laskemiseen. Valituksen tekijän myyntimäärät saatiin sen kyselylomakevastauksesta, ja ne todennettiin paikan päällä.

57

| (148) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Unionin kulutus (tonnia) | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | [70 000 –75 000 ] | [42 000 –46 000 ] | [44 000 –48 000 ] | [47 000 –51 000 ] |
| Indeksi (2019 = 100) | 100 | 60 | 63 | 68 |
| Lähde: | valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat. |

(148)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

[70 000 –75 000 ]

[42 000 –46 000 ]

[44 000 –48 000 ]

[47 000 –51 000 ]

Indeksi (2019 = 100)

Indeksi (2019 = 100)

100

60

63

68

Lähde:

Lähde:

valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat.

| (149) | Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 32 prosenttia. Vuoden 2020 merkittävän 40 prosentin vähentymisen jälkeen kulutus kasvoi jälleen jonkin verran seuraavina vuosina. Kulutuksen vähentyminen vuonna 2020 osui aikaan, jona covid-19-pandemia koetteli unionia pahimmin, mikä johtui suurelta osin pandemiaan liittyneistä sulkutoimista, joiden myötä sekä teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajien että niiden käyttäjien tehtaat suljettiin tilapäisesti. Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todetaan, teräksestä valmistettuja palkoprofiileja käytetään pääasiassa laivanrakennusteollisuudessa. Unionissa suurinta osaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta käytetään risteilyalusten ja muiden luksusalusten sekä sotilasalusten tuotannossa. Yksi covid-19-pandemian seurauksista oli luksusalusten tilausten ja tuotannon hidastuminen, joka vaikutti voimakkaasti teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoon. Vaikka kulutus on kasvanut vuodesta 2020, se on edelleen kaukana pandemiaa edeltäneestä tasosta. |
| --- | --- |

(149)

Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 32 prosenttia. Vuoden 2020 merkittävän 40 prosentin vähentymisen jälkeen kulutus kasvoi jälleen jonkin verran seuraavina vuosina. Kulutuksen vähentyminen vuonna 2020 osui aikaan, jona covid-19-pandemia koetteli unionia pahimmin, mikä johtui suurelta osin pandemiaan liittyneistä sulkutoimista, joiden myötä sekä teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottajien että niiden käyttäjien tehtaat suljettiin tilapäisesti. Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todetaan, teräksestä valmistettuja palkoprofiileja käytetään pääasiassa laivanrakennusteollisuudessa. Unionissa suurinta osaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta käytetään risteilyalusten ja muiden luksusalusten sekä sotilasalusten tuotannossa. Yksi covid-19-pandemian seurauksista oli luksusalusten tilausten ja tuotannon hidastuminen, joka vaikutti voimakkaasti teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoon. Vaikka kulutus on kasvanut vuodesta 2020, se on edelleen kaukana pandemiaa edeltäneestä tasosta.

4.3   Tuonti asianomaisista maista

Tuonti asianomaisista maista

4.3.1   Asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

Asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (150) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(150)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (151) | Kiinasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali ylitti perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut merkityksetön perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kiinan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla [4,0–6,0] prosenttia ja Turkin [53,0–58,0] prosenttia. |
| --- | --- |

(151)

Kiinasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali ylitti perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut merkityksetön perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kiinan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla [4,0–6,0] prosenttia ja Turkin [53,0–58,0] prosenttia.

| (152) | Kiinan ja Turkin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset olivat samanlaiset. Tarkemmin sanottuna tuontituotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotettujen teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kanssa, koska niiden on oltava samojen teknisten standardien mukaisia ja samojen laitosten sertifioimia, ennen kuin niiden katsotaan soveltuvan käyttötarkoitukseensa. Kaikista lähteistä peräisin olevia teräksestä valmistettuja palkoprofiileja myydään samojen myyntikanavien kautta ja samanlaisille asiakasryhmille. Laivanrakentajat käyttävät samoja teräksestä valmistettuja palkoprofiileja samaan tarkoitukseen ja erottelevat ne toisistaan ainoastaan tuotteen teknisten näkökohtien (esim. leveys, pituus ja teräslaatu), eivät tuotteen alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(152)

Kiinan ja Turkin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset olivat samanlaiset. Tarkemmin sanottuna tuontituotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotettujen teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kanssa, koska niiden on oltava samojen teknisten standardien mukaisia ja samojen laitosten sertifioimia, ennen kuin niiden katsotaan soveltuvan käyttötarkoitukseensa. Kaikista lähteistä peräisin olevia teräksestä valmistettuja palkoprofiileja myydään samojen myyntikanavien kautta ja samanlaisille asiakasryhmille. Laivanrakentajat käyttävät samoja teräksestä valmistettuja palkoprofiileja samaan tarkoitukseen ja erottelevat ne toisistaan ainoastaan tuotteen teknisten näkökohtien (esim. leveys, pituus ja teräslaatu), eivät tuotteen alkuperän mukaan.

| (153) | Näin ollen kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät, ja Kiinasta ja Turkista tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(153)

Näin ollen kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät, ja Kiinasta ja Turkista tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten.

4.3.2   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (154) | Komissio määritti Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin määrän yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen tietojen perusteella. Näiden tuottajien todennettujen tietojen katsottiin olevan Eurostatin tietoja tarkempia, koska Eurostat ilmoittaa kaiken teräksestä valmistettujen palkoprofiilien CN-koodiin kuuluvan tuonnin. Tähän koodiin sisältyvät myös teräksestä valmistetut palkoprofiilit, joiden mitat eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(154)

Komissio määritti Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin määrän yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen tietojen perusteella. Näiden tuottajien todennettujen tietojen katsottiin olevan Eurostatin tietoja tarkempia, koska Eurostat ilmoittaa kaiken teräksestä valmistettujen palkoprofiilien CN-koodiin kuuluvan tuonnin. Tähän koodiin sisältyvät myös teräksestä valmistetut palkoprofiilit, joiden mitat eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan.

| (155) | Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen perusteella, mikä oli kyseisen tuonnin osuus unionin kokonaiskulutuksesta. Kuten johdanto-osan 146 kappaleessa todetaan, unionin kulutus perustui unionin tuotannonalan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien unionissa tapahtuvaan myyntiin ja kolmansista maista unioniin tulevaan kokonaistuontiin. Jäljempänä olevassa taulukossa 3 esitettävä muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Komissio arvioi valituksen C.1.1.1 jaksossa esitettyjen oletusten perusteella, mikä osa tästä tuonnista liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Valituksen tekijä arvioi, että vuosina 2019 ja 2020 Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevasta tuonnista 25 prosenttia liittyi tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen ja muina vuosina 45 prosenttia, kun Yhdistyneen kuningaskunnan tunnettu tuottaja oli laajentanut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotevalikoimaansa. Valituksen tekijä arvioi lisäksi, että 75 prosenttia kaikista muista maista tulevasta tuonnista liittyi tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio piti näitä oletuksia kohtuullisena arviona tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnista. |
| --- | --- |

(155)

Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen perusteella, mikä oli kyseisen tuonnin osuus unionin kokonaiskulutuksesta. Kuten johdanto-osan 146 kappaleessa todetaan, unionin kulutus perustui unionin tuotannonalan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien unionissa tapahtuvaan myyntiin ja kolmansista maista unioniin tulevaan kokonaistuontiin. Jäljempänä olevassa taulukossa 3 esitettävä muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Komissio arvioi valituksen C.1.1.1 jaksossa esitettyjen oletusten perusteella, mikä osa tästä tuonnista liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Valituksen tekijä arvioi, että vuosina 2019 ja 2020 Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevasta tuonnista 25 prosenttia liittyi tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen ja muina vuosina 45 prosenttia, kun Yhdistyneen kuningaskunnan tunnettu tuottaja oli laajentanut teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotevalikoimaansa. Valituksen tekijä arvioi lisäksi, että 75 prosenttia kaikista muista maista tulevasta tuonnista liittyi tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio piti näitä oletuksia kohtuullisena arviona tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnista.

| (156) | Tuonti asianomaisista maista unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä | [1 200 –1 600 ] | [800 –1 200 ] | [2 800 –3 200 ] | [2 000 –2 400 ] |
| Indeksi | 100 | 68 | 204 | 151 |
| Turkista tulevan tuonnin määrä | [37 000 –41 000 ] | [23 000 –27 000 ] | [24 000 –28 000 ] | [24 000 –28 000 ] |
| Indeksi | 100 | 65 | 66 | 67 |
| Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä | [38 200 –42 600 ] | [23 800 –28 200 ] | [26 800 –31 200 ] | [26 000 –30 400 ] |
| Indeksi | 100 | 65 | 71 | 70 |
| Kiinan markkinaosuus (%) | [1,1 –3,1 ] | [1,4 –3,4 ] | [6,0 –8,0 ] | [4,0 –6,0 ] |
| Indeksi | 100 | 113 | 324 | 223 |
| Turkin markkinaosuus (%) | [53,0 –58,0 ] | [57,0 –62,0 ] | [55,0 –60,0 ] | [53,0 –58,0 ] |
| Indeksi | 100 | 107 | 104 | 99 |
| Asianomaisten maiden markkinaosuus (%) | [54,1 –61,1 ] | [58,4 –65,4 ] | [61,0 –68,0 ] | [57,0 –64,0 ] |
| Indeksi | 100 | 107 | 112 | 104 |
| Lähde: | valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat. |

(156)

Tuonti asianomaisista maista unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä

[1 200 –1 600 ]

[800 –1 200 ]

[2 800 –3 200 ]

[2 000 –2 400 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

68

68

204

204

151

151

Turkista tulevan tuonnin määrä

[37 000 –41 000 ]

[23 000 –27 000 ]

[24 000 –28 000 ]

[24 000 –28 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

65

65

66

66

67

67

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä

[38 200 –42 600 ]

[23 800 –28 200 ]

[26 800 –31 200 ]

[26 000 –30 400 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

65

65

71

71

70

70

Kiinan markkinaosuus (%)

[1,1 –3,1 ]

[1,4 –3,4 ]

[6,0 –8,0 ]

[4,0 –6,0 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

113

113

324

324

223

223

Turkin markkinaosuus (%)

[53,0 –58,0 ]

[57,0 –62,0 ]

[55,0 –60,0 ]

[53,0 –58,0 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

104

104

99

99

Asianomaisten maiden markkinaosuus (%)

[54,1 –61,1 ]

[58,4 –65,4 ]

[61,0 –68,0 ]

[57,0 –64,0 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

112

112

104

104

Lähde:

Lähde:

valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat.

| (157) | Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä 30 prosenttia, laski jyrkästi vuonna 2020 ja elpyi sitten osittain ennen tutkimusajanjakson alkua. Samanaikaisesti niiden markkinaosuus kasvoi 4 prosenttia. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä väheni samaan aikaan, kun unionin kulutus laski 32 prosenttia samalla ajanjaksolla, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Koska asianomaiset maat pystyivät säilyttämään markkinaosuutensa ja jopa kasvattamaan sitä kulutuksen vähentyessä, markkinaosuuden kasvu haittasi muita markkinatoimijoita, erityisesti unionin tuotannonalaa. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisten maiden markkinaosuus pieneni jälleen 8 prosenttia vuoteen 2021 verrattuna mutta pysyi korkeammalla tasolla kuin niiden markkinaosuus vuonna 2019. Asianomaisten maiden markkinaosuuden pieneneminen johtui suurelta osin siitä, että valituksen tekijän myynti yhdelle tärkeälle asiakkaalle lisääntyi merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Komission käytettävissä olevat tiedot eivät kuitenkaan osoittaneet, että lisäys olisi rakenteellinen tai että suuntaus jatkuisi tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(157)

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä 30 prosenttia, laski jyrkästi vuonna 2020 ja elpyi sitten osittain ennen tutkimusajanjakson alkua. Samanaikaisesti niiden markkinaosuus kasvoi 4 prosenttia. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä väheni samaan aikaan, kun unionin kulutus laski 32 prosenttia samalla ajanjaksolla, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Koska asianomaiset maat pystyivät säilyttämään markkinaosuutensa ja jopa kasvattamaan sitä kulutuksen vähentyessä, markkinaosuuden kasvu haittasi muita markkinatoimijoita, erityisesti unionin tuotannonalaa. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisten maiden markkinaosuus pieneni jälleen 8 prosenttia vuoteen 2021 verrattuna mutta pysyi korkeammalla tasolla kuin niiden markkinaosuus vuonna 2019. Asianomaisten maiden markkinaosuuden pieneneminen johtui suurelta osin siitä, että valituksen tekijän myynti yhdelle tärkeälle asiakkaalle lisääntyi merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Komission käytettävissä olevat tiedot eivät kuitenkaan osoittaneet, että lisäys olisi rakenteellinen tai että suuntaus jatkuisi tutkimusajanjakson jälkeen.

4.3.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat, hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat, hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

| (158) | Komissio määritti tuonnin hinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkastettujen tietojen perusteella johdanto-osan 154 ja 155 kappaleessa kuvatun tuontimäärien määrittämisen mukaisesti. Tuonnin hintojen alittavuus määritettiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(158)

Komissio määritti tuonnin hinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkastettujen tietojen perusteella johdanto-osan 154 ja 155 kappaleessa kuvatun tuontimäärien määrittämisen mukaisesti. Tuonnin hintojen alittavuus määritettiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen tietojen perusteella.

| (159) | Asianomaisista maista unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontihinta (euroa/tonni) | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | [800 –900 ] | [800 –900 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeksi | 100 | 95 | 108 | 133 |
| Turkki | [700 –800 ] | [700 –800 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeksi | 100 | 92 | 119 | 139 |
| Lähde: | yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat. |

(159)

Asianomaisista maista unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontihinta (euroa/tonni)

Tuontihinta (euroa/tonni)

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Kiina

[800 –900 ]

[800 –900 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

108

108

133

133

Turkki

[700 –800 ]

[700 –800 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

119

119

139

139

Lähde:

Lähde:

yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat.

| (160) | Kiinan tuontihinnat nousivat 33 prosenttia ja Turkin 39 prosenttia. Tämä nousu johtui suurelta osin raaka-aineiden ja energian hintojen noususta covid-19-pandemian jälkeen ja sittemmin tutkimusajanjakson aikana Ukrainassa käynnissä olleesta sodasta. Tarkastelujaksolla unionin myyntihinnat nousivat kuitenkin vieläkin enemmän, 46 prosenttia. |
| --- | --- |

(160)

Kiinan tuontihinnat nousivat 33 prosenttia ja Turkin 39 prosenttia. Tämä nousu johtui suurelta osin raaka-aineiden ja energian hintojen noususta covid-19-pandemian jälkeen ja sittemmin tutkimusajanjakson aikana Ukrainassa käynnissä olleesta sodasta. Tarkastelujaksolla unionin myyntihinnat nousivat kuitenkin vieläkin enemmän, 46 prosenttia.

| (161) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  1) | yhteistyössä toimineen unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna-tasolle ja |
| --- | --- | --- |

(161)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

1)

yhteistyössä toimineen unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna-tasolle ja

| 2) | yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta ja turkkilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2)

yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta ja turkkilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (162) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina yhteistyössä toimineen unionin tuottajan teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti Kiinasta unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6,5 prosenttia ja Turkin vastaavan marginaalin 11,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(162)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina yhteistyössä toimineen unionin tuottajan teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti Kiinasta unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6,5 prosenttia ja Turkin vastaavan marginaalin 11,1 prosenttia.

| (163) | Lisäksi komissio vahvisti hinnankorotusten estymisen. Kuten taulukosta 8 käy ilmi, unionin tuotannonalan myynti alitti koko tarkastelujakson ajan sen tuotantokustannukset. Alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan kannattavan tilanteen saavuttamiseksi, mistä aiheutui tappioita koko tarkastelujakson ajan. Komissio havaitsi erityisesti, että Kiinan viitehinnan alittavuus oli 21,7 prosenttia ja Turkin 30,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(163)

Lisäksi komissio vahvisti hinnankorotusten estymisen. Kuten taulukosta 8 käy ilmi, unionin tuotannonalan myynti alitti koko tarkastelujakson ajan sen tuotantokustannukset. Alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan kannattavan tilanteen saavuttamiseksi, mistä aiheutui tappioita koko tarkastelujakson ajan. Komissio havaitsi erityisesti, että Kiinan viitehinnan alittavuus oli 21,7 prosenttia ja Turkin 30,0 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (164) | Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(164)

Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (165) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen sisältämien tietojen ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen tietojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia unionin tuottajia, jotka tuottivat ja myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 147 kappaleessa todetaan, tarkastelujakson alussa oli kolme unionin tuottajaa, joista vain kaksi jäi jäljelle tutkimusajanjakson aikana Laminorulin konkurssin vuoksi. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta kokonaisuutena erityisesti siksi, että tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(165)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen sisältämien tietojen ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen tietojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia unionin tuottajia, jotka tuottivat ja myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 147 kappaleessa todetaan, tarkastelujakson alussa oli kolme unionin tuottajaa, joista vain kaksi jäi jäljelle tutkimusajanjakson aikana Laminorulin konkurssin vuoksi. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta kokonaisuutena erityisesti siksi, että tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 75 prosenttia.

| (166) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(166)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä.

| (167) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(167)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (168) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | [25 000 –30 000 ] | [12 500 –15 500 ] | [13 500 –17 000 ] | [15 000 –18 000 ] |
| Indeksi | 100 | 51 | 56 | 60 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | [65 000 –85 000 ] | [48 000 –63 000 ] | [39 000 –52 000 ] | [39 000 –52 000 ] |
| Indeksi | 100 | 74 | 61 | 61 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | [33 –39 ] | [22 –27 ] | [30 –36 ] | [32 –38 ] |
| Indeksi | 100 | 69 | 91 | 98 |
| Lähde: | valitus ja valituksen tekijän todennetut tiedot. |

(168)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

[25 000 –30 000 ]

[12 500 –15 500 ]

[13 500 –17 000 ]

[15 000 –18 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

51

51

56

56

60

60

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

[65 000 –85 000 ]

[48 000 –63 000 ]

[39 000 –52 000 ]

[39 000 –52 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

74

74

61

61

61

61

Kapasiteetin käyttöaste (%)

[33 –39 ]

[22 –27 ]

[30 –36 ]

[32 –38 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

69

69

91

91

98

98

Lähde:

Lähde:

valitus ja valituksen tekijän todennetut tiedot.

| (169) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni tarkastelujakson aikana. Tämä johtui osittain edellä mainitusta Laminorulin konkurssista, mutta myös kahden muun yrityksen tuotantomäärät laskivat jyrkästi vuonna 2020 (58). Vaikka tuotantomäärät kasvoivat jälleen seuraavina vuosina, tutkimusajanjakson aikana tuotantomäärä oli edelleen huomattavasti pienempi kuin vuonna 2019. Tämä pieneneminen tarkastelujaksolla vastaa myös unionin kulutuksen supistumista samojen vuosien aikana. |
| --- | --- |

(169)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni tarkastelujakson aikana. Tämä johtui osittain edellä mainitusta Laminorulin konkurssista, mutta myös kahden muun yrityksen tuotantomäärät laskivat jyrkästi vuonna 2020 (58). Vaikka tuotantomäärät kasvoivat jälleen seuraavina vuosina, tutkimusajanjakson aikana tuotantomäärä oli edelleen huomattavasti pienempi kuin vuonna 2019. Tämä pieneneminen tarkastelujaksolla vastaa myös unionin kulutuksen supistumista samojen vuosien aikana.

58

| (170) | Myös tuotantokapasiteetti pieneni tarkastelujaksolla Laminorulin konkurssin vuoksi. Kahden jäljellä olevan yrityksen tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mikä on kuitenkin vähemmän kuin vuonna 2020, jolloin tapahtunut jyrkkä lasku johtui kulutuksen ja siihen liittyvien tuotantomäärien laskusta covid-19-pandemian seurauksena, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Kahden jäljellä olevan yrityksen kapasiteetin käyttöaste laski entisestään vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä (59). |
| --- | --- |

(170)

Myös tuotantokapasiteetti pieneni tarkastelujaksolla Laminorulin konkurssin vuoksi. Kahden jäljellä olevan yrityksen tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mikä on kuitenkin vähemmän kuin vuonna 2020, jolloin tapahtunut jyrkkä lasku johtui kulutuksen ja siihen liittyvien tuotantomäärien laskusta covid-19-pandemian seurauksena, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Kahden jäljellä olevan yrityksen kapasiteetin käyttöaste laski entisestään vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä (59).

59

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (171) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | [25 000 –29 000 ] | [11 000 –15 000 ] | [12 000 –16 000 ] | [15 000 –19 000 ] |
| Indeksi | 100 | 47 | 51 | 62 |
| Markkinaosuus (%) | [35 –40 ] | [27 –32 ] | [28 –33 ] | [32 –37 ] |
| Indeksi | 100 | 77 | 82 | 91 |
| Lähde: | valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat. |

(171)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

[25 000 –29 000 ]

[11 000 –15 000 ]

[12 000 –16 000 ]

[15 000 –19 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

47

47

51

51

62

62

Markkinaosuus (%)

[35 –40 ]

[27 –32 ]

[28 –33 ]

[32 –37 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

77

77

82

82

91

91

Lähde:

Lähde:

valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat.

| (172) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pieneni tarkastelujaksolla 38 prosenttia ja laski jyrkästi vuonna 2020 ennen kuin elpyi osittain tutkimusajanjaksoon mennessä. Samana ajanjaksona unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 9 prosenttia. Myyntimäärien laskusuuntaus, vaikkakin hieman vähemmän jyrkkä, näkyy myös tarkasteltaessa vain kahta jäljelle jäänyttä yritystä, vaikka ne saivatkin takaisin osan markkinaosuudestaan vuonna 2021 ja tutkimusajanjaksolla (60). Markkinaosuuden ja unionin myyntimäärien lasku vuonna 2020 tapahtui samaan aikaan Laminorulin konkurssin kanssa. Vaikka unionin kulutus, tuonti ja myyntimäärät pienenivät vuonna 2020 covid-19-pandemian vaikutuksen vuoksi, osa Laminorulin aiemmista myyntimääristä korvattiin tuonnilla eikä muiden unionin tuottajien myynnillä, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Tämä käy ilmi taulukoiden 3 ja 6 tiedoista, jotka osoittavat, että Kiinan ja Turkin markkinaosuudet kasvoivat vuonna 2020 samalla, kun unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan. Vuodesta 2020 lähtien unionin tuotannonala on pystynyt saamaan takaisin osan menetetystä markkinaosuudesta, mutta se ei ole saavuttanut vuotta 2020 edeltävää tasoa. |
| --- | --- |

(172)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pieneni tarkastelujaksolla 38 prosenttia ja laski jyrkästi vuonna 2020 ennen kuin elpyi osittain tutkimusajanjaksoon mennessä. Samana ajanjaksona unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 9 prosenttia. Myyntimäärien laskusuuntaus, vaikkakin hieman vähemmän jyrkkä, näkyy myös tarkasteltaessa vain kahta jäljelle jäänyttä yritystä, vaikka ne saivatkin takaisin osan markkinaosuudestaan vuonna 2021 ja tutkimusajanjaksolla (60). Markkinaosuuden ja unionin myyntimäärien lasku vuonna 2020 tapahtui samaan aikaan Laminorulin konkurssin kanssa. Vaikka unionin kulutus, tuonti ja myyntimäärät pienenivät vuonna 2020 covid-19-pandemian vaikutuksen vuoksi, osa Laminorulin aiemmista myyntimääristä korvattiin tuonnilla eikä muiden unionin tuottajien myynnillä, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Tämä käy ilmi taulukoiden 3 ja 6 tiedoista, jotka osoittavat, että Kiinan ja Turkin markkinaosuudet kasvoivat vuonna 2020 samalla, kun unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan. Vuodesta 2020 lähtien unionin tuotannonala on pystynyt saamaan takaisin osan menetetystä markkinaosuudesta, mutta se ei ole saavuttanut vuotta 2020 edeltävää tasoa.

60

4.4.2.3   Kasvu

Kasvu

| (173) | Kuten edellä johdanto-osan 169 ja 170 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät tarkastelujaksolla, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotantoyksikköä kohti. Samanaikaisesti teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kysyntä väheni merkittävästi vuonna 2020, ennen kuin se elpyi jonkin verran tutkimusajanjaksoon mennessä. Kulutuksen vähentyessä unionin tuotannonala menetti merkittävän määrän myyntiään ja markkinaosuuttaan. Se pystyi saamaan takaisin osan myyntimääristään ja markkinaosuudestaan vain myyntihintojensa kustannuksella, jotka pysyivät jatkuvasti unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia alhaisempina, kuten jäljempänä 4.4.3.1 jaksossa todetaan. Sen vuoksi myös unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat heikentyneet. |
| --- | --- |

(173)

Kuten edellä johdanto-osan 169 ja 170 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät tarkastelujaksolla, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotantoyksikköä kohti. Samanaikaisesti teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kysyntä väheni merkittävästi vuonna 2020, ennen kuin se elpyi jonkin verran tutkimusajanjaksoon mennessä. Kulutuksen vähentyessä unionin tuotannonala menetti merkittävän määrän myyntiään ja markkinaosuuttaan. Se pystyi saamaan takaisin osan myyntimääristään ja markkinaosuudestaan vain myyntihintojensa kustannuksella, jotka pysyivät jatkuvasti unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia alhaisempina, kuten jäljempänä 4.4.3.1 jaksossa todetaan. Sen vuoksi myös unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat heikentyneet.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (174) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | [250 –300 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] |
| Indeksi | 100 | 53 | 54 | 52 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | [100 –110 ] | [95 –105 ] | [103 –113 ] | [115 –125 ] |
| Indeksi | 100 | 97 | 103 | 115 |
| Lähde: | valitus, valituksen tekijän todennetut tiedot ja Orbis van Dijk (). |

(174)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

[250 –300 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

53

53

54

54

52

52

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

[100 –110 ]

[95 –105 ]

[103 –113 ]

[115 –125 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

103

103

115

115

Lähde:

Lähde:

valitus, valituksen tekijän todennetut tiedot ja Orbis van Dijk ().

| (175) | Alan työllisyys noudatti samaa suuntausta kuin tuotanto ja kulutus unionin markkinoilla ja laski tarkastelujakson aikana jyrkästi eli 48 prosenttia. Tämä johtui pääasiassa Laminorulin konkurssista, mutta myös valituksen tekijän henkilöstömäärä laski, vaikka se palautui jonkin verran vuoden 2020 pahimmasta tilanteesta tutkimusajanjaksoon mennessä (62). Tämä lasku seurasi unionin kulutuksen laskusuuntausta vuonna 2020 ja kulutuksen vähäistä elpymistä tutkimusajanjaksoon mennessä. |
| --- | --- |

(175)

Alan työllisyys noudatti samaa suuntausta kuin tuotanto ja kulutus unionin markkinoilla ja laski tarkastelujakson aikana jyrkästi eli 48 prosenttia. Tämä johtui pääasiassa Laminorulin konkurssista, mutta myös valituksen tekijän henkilöstömäärä laski, vaikka se palautui jonkin verran vuoden 2020 pahimmasta tilanteesta tutkimusajanjaksoon mennessä (62). Tämä lasku seurasi unionin kulutuksen laskusuuntausta vuonna 2020 ja kulutuksen vähäistä elpymistä tutkimusajanjaksoon mennessä.

| (176) | Samanaikaisesti tuottavuus kasvoi 15 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä. Tähän lukuun vaikutti kuitenkin se, että Laminorul oli irtisanonut suuren osan henkilöstöstään vuonna 2019 mutta sillä oli edelleen myyntiä vuonna 2019 ja vähäisemmässä määrin vuonna 2020. Kahden jäljellä olevan unionin tuottajan tuottavuus laski koko tarkastelujakson ajan (63). Kahden jäljellä olevan unionin tuottajan tuottavuuden heikkeneminen viittaa siihen, että työvoimakustannukset teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantotonnia kohti nousivat. |
| --- | --- |

(176)

Samanaikaisesti tuottavuus kasvoi 15 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä. Tähän lukuun vaikutti kuitenkin se, että Laminorul oli irtisanonut suuren osan henkilöstöstään vuonna 2019 mutta sillä oli edelleen myyntiä vuonna 2019 ja vähäisemmässä määrin vuonna 2020. Kahden jäljellä olevan unionin tuottajan tuottavuus laski koko tarkastelujakson ajan (63). Kahden jäljellä olevan unionin tuottajan tuottavuuden heikkeneminen viittaa siihen, että työvoimakustannukset teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantotonnia kohti nousivat.

63

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (177) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa (de minimis) suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien kokoluokan vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(177)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa (de minimis) suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien kokoluokan vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

de minimis

| (178) | Tämä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(178)

Tämä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (179) | Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | [850 –950 ] | [850 –950 ] | [1 000 –1 150 ] | [1 200 –1 400 ] |
| Indeksi | 100 | 100 | 118 | 146 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | [950 –1 050 ] | [950 –1 050 ] | [1 100 –1 250 ] | [1 300 –1 500 ] |
| Indeksi | 100 | 100 | 121 | 141 |
| Lähde: | valituksen tekijän todennetut tiedot. |

(179)

Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

[850 –950 ]

[850 –950 ]

[1 000 –1 150 ]

[1 200 –1 400 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

118

118

146

146

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

[950 –1 050 ]

[950 –1 050 ]

[1 100 –1 250 ]

[1 300 –1 500 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

121

121

141

141

Lähde:

Lähde:

valituksen tekijän todennetut tiedot.

| (180) | Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla 46 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat hieman vähemmän, 41 prosenttia. Myyntihinnat olivat kuitenkin koko tarkastelujakson ajan jatkuvasti keskimääräisiä tuotantokustannuksia alemmat. Tämä merkitsi sitä, että unionin tuottaja ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut kasvaneet tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(180)

Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla 46 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat hieman vähemmän, 41 prosenttia. Myyntihinnat olivat kuitenkin koko tarkastelujakson ajan jatkuvasti keskimääräisiä tuotantokustannuksia alemmat. Tämä merkitsi sitä, että unionin tuottaja ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut kasvaneet tuotantokustannukset.

| (181) | Samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui joko asiakkaiden kanssa tehtyihin puitesopimuksiin, joissa vahvistettiin määrät ja hinnat seuraavalle ajanjaksolle (joka kesti vuodesta muutamaan kuukauteen), tai tarjousten ja spot-hintojen perusteella. Yhteistyössä toimineella unionin tuottajalla oli näin ollen varaa nostaa myyntihintoja raaka-aineiden ja energian hintojen noustessa, kun sopimuksia neuvoteltiin uudelleen tai tarjouksia tehtiin. Se ei kuitenkaan pystynyt toimimaan näin siinä määrin kuin tarkastelujaksolla olisi ollut tarpeen, koska suurina määrinä jatkuvan tuonnin aiheuttama hintapaine oli edelleen suuri. Tämän vuoksi yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tappiollinen tilanne jatkui, kuten jäljempänä 4.4.3.4 jaksossa todetaan. |
| --- | --- |

(181)

Samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui joko asiakkaiden kanssa tehtyihin puitesopimuksiin, joissa vahvistettiin määrät ja hinnat seuraavalle ajanjaksolle (joka kesti vuodesta muutamaan kuukauteen), tai tarjousten ja spot-hintojen perusteella. Yhteistyössä toimineella unionin tuottajalla oli näin ollen varaa nostaa myyntihintoja raaka-aineiden ja energian hintojen noustessa, kun sopimuksia neuvoteltiin uudelleen tai tarjouksia tehtiin. Se ei kuitenkaan pystynyt toimimaan näin siinä määrin kuin tarkastelujaksolla olisi ollut tarpeen, koska suurina määrinä jatkuvan tuonnin aiheuttama hintapaine oli edelleen suuri. Tämän vuoksi yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tappiollinen tilanne jatkui, kuten jäljempänä 4.4.3.4 jaksossa todetaan.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (182) | Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | [48 000 –53 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [53 000 –58 000 ] |
| Indeksi | 100 | 94 | 94 | 112 |
| Lähde: | valituksen tekijän todennetut tiedot. |

(182)

Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

[48 000 –53 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[53 000 –58 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

94

94

94

94

112

112

Lähde:

Lähde:

valituksen tekijän todennetut tiedot.

| (183) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 12 prosenttia. Tämä liittyi työntekijöiden määrän vähenemiseen ilman samanlaista kiinteiden kustannusten laskua. |
| --- | --- |

(183)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 12 prosenttia. Tämä liittyi työntekijöiden määrän vähenemiseen ilman samanlaista kiinteiden kustannusten laskua.

4.4.3.3   Varastot

Varastot

| (184) | Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | [2 000 –2 500 ] | [1 600 –2 100 ] | [2 000 –2 500 ] | [2 300 –2 800 ] |
| Indeksi | 100 | 82 | 104 | 117 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | [11 –14 ] | [14 –17 ] | [15 –18 ] | [16 –19 ] |
| Indeksi | 100 | 129 | 136 | 141 |
| Lähde: | valituksen tekijän todennetut tiedot. |

(184)

Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

[2 000 –2 500 ]

[1 600 –2 100 ]

[2 000 –2 500 ]

[2 300 –2 800 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

82

82

104

104

117

117

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

[11 –14 ]

[14 –17 ]

[15 –18 ]

[16 –19 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

129

129

136

136

141

141

Lähde:

Lähde:

valituksen tekijän todennetut tiedot.

| (185) | Varastot supistuivat ensin 18 prosenttia vuonna 2020 ja kasvoivat sitten tarkastelujakson loppupuolella 17 prosenttia suuremmiksi kuin vuonna 2019. Loppuvarastot prosentteina tuotannosta kasvoivat koko tarkastelujakson ajan ja olivat 16–19 prosenttia vuotuisesta tuotannosta. Tämä tilanne vaikutti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan taloudelliseen tilanteeseen negatiivisesti. |
| --- | --- |

(185)

Varastot supistuivat ensin 18 prosenttia vuonna 2020 ja kasvoivat sitten tarkastelujakson loppupuolella 17 prosenttia suuremmiksi kuin vuonna 2019. Loppuvarastot prosentteina tuotannosta kasvoivat koko tarkastelujakson ajan ja olivat 16–19 prosenttia vuotuisesta tuotannosta. Tämä tilanne vaikutti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan taloudelliseen tilanteeseen negatiivisesti.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (186) | Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | [(-11 )–(-7 )] | [(-10,5 )–(-6,5 )] | [(-10 )–(-6 )] | [(-6 )–(-3 )] |
| Indeksi | - 100 | -94 | -91 | -46 |
| Kassavirta (euroa) | [700 000 – 800 000 ] | [(- 700 000 ) – (- 600 000 )] | [(-1 700 000 ) – (-1 400 000 )] | [25 000 – 30 000 ] |
| Indeksi | 100 | -84 | - 208 | 4 |
| Investoinnit (euroa) | [1 000 000 – 1 200 000 ] | [1 250 000 – 1 450 000 ] | [600 000 – 700 000 ] | [650 000 – 750 000 ] |
| Indeksi | 100 | 122 | 60 | 64 |
| Investointien tuotto (%) | [(-51 )–(-46 )] | [(-28 )–(-23 )] | [(-26 )–(-21 )] | [(-18 )–(-13 )] |
| Indeksi | - 100 | -53 | -51 | -35 |
| Lähde: | valituksen tekijän todennetut tiedot. |

(186)

Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

[(-11 )–(-7 )]

[(-10,5 )–(-6,5 )]

[(-10 )–(-6 )]

[(-6 )–(-3 )]

Indeksi

Indeksi

- 100

- 100

-94

-94

-91

-91

-46

-46

Kassavirta (euroa)

[700 000 – 800 000 ]

[(- 700 000 ) – (- 600 000 )]

[(-1 700 000 ) – (-1 400 000 )]

[25 000 – 30 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

-84

-84

- 208

- 208

4

4

Investoinnit (euroa)

[1 000 000 – 1 200 000 ]

[1 250 000 – 1 450 000 ]

[600 000 – 700 000 ]

[650 000 – 750 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

122

122

60

60

64

64

Investointien tuotto (%)

[(-51 )–(-46 )]

[(-28 )–(-23 )]

[(-26 )–(-21 )]

[(-18 )–(-13 )]

Indeksi

Indeksi

- 100

- 100

-53

-53

-51

-51

-35

-35

Lähde:

Lähde:

valituksen tekijän todennetut tiedot.

| (187) | Komissio määritti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja onnistui pienentämään tappioitaan tarkastelujaksolla mutta pysyi tappiollisena koko tarkastelujakson ajan. Sen tappioiden väheneminen tutkimusajanjaksolla aiempiin vuosiin verrattuna johtui suurelta osin sekä sen kyvystä neuvotella hinnoista uudelleen ja mukauttaa niitä kasvaneisiin energia- ja raaka-ainekustannuksiin että sen kaupallisen strategian sopeuttamisesta. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja ei kuitenkaan pystynyt siirtämään kaikkia kustannuksia asiakashintoihin, mikä johtui asianomaisista maista tulevan halvan tuonnin aiheuttamista hintapaineista. Näiden maiden tuonnin jo entisestään hyvin suuri markkinaosuus jopa kasvoi tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(187)

Komissio määritti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja onnistui pienentämään tappioitaan tarkastelujaksolla mutta pysyi tappiollisena koko tarkastelujakson ajan. Sen tappioiden väheneminen tutkimusajanjaksolla aiempiin vuosiin verrattuna johtui suurelta osin sekä sen kyvystä neuvotella hinnoista uudelleen ja mukauttaa niitä kasvaneisiin energia- ja raaka-ainekustannuksiin että sen kaupallisen strategian sopeuttamisesta. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja ei kuitenkaan pystynyt siirtämään kaikkia kustannuksia asiakashintoihin, mikä johtui asianomaisista maista tulevan halvan tuonnin aiheuttamista hintapaineista. Näiden maiden tuonnin jo entisestään hyvin suuri markkinaosuus jopa kasvoi tarkastelujakson aikana.

| (188) | Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirran suuntaus laski tutkimusajanjaksoon mennessä, ja kassavirta oli negatiivinen vuosina 2020 ja 2021. Se nousi jälleen tutkimusajanjakson aikana, mutta koko tarkastelujakson aikana se pieneni kaiken kaikkiaan 96 prosenttia. Tämä negatiivinen suuntaus osoitti, että yhteistyössä toimineella unionin tuottajalla oli vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä osoitti osaltaan myös, että sen taloudellinen tilanne heikkeni. |
| --- | --- |

(188)

Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirran suuntaus laski tutkimusajanjaksoon mennessä, ja kassavirta oli negatiivinen vuosina 2020 ja 2021. Se nousi jälleen tutkimusajanjakson aikana, mutta koko tarkastelujakson aikana se pieneni kaiken kaikkiaan 96 prosenttia. Tämä negatiivinen suuntaus osoitti, että yhteistyössä toimineella unionin tuottajalla oli vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä osoitti osaltaan myös, että sen taloudellinen tilanne heikkeni.

| (189) | Investointien tuotto tarkoittaa voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja investoi jatkuvasti tuotantolaitostensa tehokkuuden parantamiseen, kuten uusien sinkopuhdistus- ja maalauskoneiden hankintaan, jotta aiemmin ulkoistetut tuotantoprosessin osat voitaisiin suorittaa sisäisesti, mikä parantaa tehokkuutta ja lyhentää toimitusaikoja. Sen investointikyky oli kuitenkin rajallinen sen jatkuvan tappiollisen tilanteen vuoksi. Lisäksi sen sijoitetun pääoman tuotto pysyi negatiivisena koko tarkastelujakson ajan, vaikka se paranikin koko tarkastelujakson ajan. Sen vuoksi yhteistyössä toiminut unionin tuottaja ei kyennyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi. |
| --- | --- |

(189)

Investointien tuotto tarkoittaa voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja investoi jatkuvasti tuotantolaitostensa tehokkuuden parantamiseen, kuten uusien sinkopuhdistus- ja maalauskoneiden hankintaan, jotta aiemmin ulkoistetut tuotantoprosessin osat voitaisiin suorittaa sisäisesti, mikä parantaa tehokkuutta ja lyhentää toimitusaikoja. Sen investointikyky oli kuitenkin rajallinen sen jatkuvan tappiollisen tilanteen vuoksi. Lisäksi sen sijoitetun pääoman tuotto pysyi negatiivisena koko tarkastelujakson ajan, vaikka se paranikin koko tarkastelujakson ajan. Sen vuoksi yhteistyössä toiminut unionin tuottaja ei kyennyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi.

| (190) | Negatiivinen taloudellinen tilanne vaikutti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan pääoman saantiin. Jatkuvat tappiot ja nettokassavirta osoittivat, että sen likviditeettitilanne ja kyky hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi olivat erittäin huolestuttavia. |
| --- | --- |

(190)

Negatiivinen taloudellinen tilanne vaikutti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan pääoman saantiin. Jatkuvat tappiot ja nettokassavirta osoittivat, että sen likviditeettitilanne ja kyky hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi olivat erittäin huolestuttavia.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (191) | Unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan jatkuvasti tappiollinen tilanne koko kyseisen ajanjakson ajan osui samaan aikaan sen kanssa, kun asianomaisista maista tulevan merkittävän tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan tuotantokustannukset. Kuten 4.3.3 jaksossa todettiin, asianomaisista maista tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat huomattavasti ja painoi niitä alas. |
| --- | --- |

(191)

Unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan jatkuvasti tappiollinen tilanne koko kyseisen ajanjakson ajan osui samaan aikaan sen kanssa, kun asianomaisista maista tulevan merkittävän tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan tuotantokustannukset. Kuten 4.3.3 jaksossa todettiin, asianomaisista maista tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat huomattavasti ja painoi niitä alas.

| (192) | Ajanjaksolla, jolloin unionin kulutus väheni kokonaisuudessaan, ja sen jälkeen, kun teräksestä valmistettujen palkoprofiilien myynti unionissa väheni aluksi merkittävästi vuonna 2020 mutta elpyi sitten jonkin verran, tuontimäärät asianomaisista maista kasvoivat enemmän kuin unionin myyntimäärät unionin markkinoilla. Tuontimäärät asianomaisista maista laskivat vuonna 2020 aluksi 35 prosenttia mutta nousivat sitten 70 prosenttiin vuoden 2019 tuontimääristä. Unionin tuotannonalan myyntimäärät laskivat aluksi 53 prosenttia ja elpyivät sitten vain 62 prosenttiin vuoden 2019 myyntimääristä. |
| --- | --- |

(192)

Ajanjaksolla, jolloin unionin kulutus väheni kokonaisuudessaan, ja sen jälkeen, kun teräksestä valmistettujen palkoprofiilien myynti unionissa väheni aluksi merkittävästi vuonna 2020 mutta elpyi sitten jonkin verran, tuontimäärät asianomaisista maista kasvoivat enemmän kuin unionin myyntimäärät unionin markkinoilla. Tuontimäärät asianomaisista maista laskivat vuonna 2020 aluksi 35 prosenttia mutta nousivat sitten 70 prosenttiin vuoden 2019 tuontimääristä. Unionin tuotannonalan myyntimäärät laskivat aluksi 53 prosenttia ja elpyivät sitten vain 62 prosenttiin vuoden 2019 myyntimääristä.

| (193) | Samanaikaisesti sekä unionin tuotannonalan että kahden asianomaisen maan myyntihinnat nousivat. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan voinut nostaa hintatasoaan riittävästi kannattavan tilanteen saavuttamiseksi, ja ero unionin tuotannonalan myyntihintojen ja molemmista asianomaisista maista tulevan tuonnin hintojen välillä kasvoi. Unionin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 46 prosenttia, kun taas Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat 33 prosenttia ja Turkista tulevan tuonnin hinnat 39 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tämä tarkoitti, että sekä tuonnin että unionin myynnin hintojen noususta huolimatta asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat aiheuttivat kasvavaa hintapainetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin. Sen vuoksi unionin tuotannonalan oli pakko jatkaa tappiollista myyntiä, mutta se menetti silti markkinaosuuttaan asianomaisille maille vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka unionin tuotannonala sai tutkimusajanjakson aikana takaisin osan menetetystä markkinaosuudestaan, se ei ole saavuttanut vuoden 2019 tasoa. Kuten johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, markkinaosuuden kasvu tutkimusajanjakson aikana ei ollut luonteeltaan rakenteellista vaan liittyi pitkälti tietyn asiakkaan tilausten väliaikaiseen kasvuun. |
| --- | --- |

(193)

Samanaikaisesti sekä unionin tuotannonalan että kahden asianomaisen maan myyntihinnat nousivat. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan voinut nostaa hintatasoaan riittävästi kannattavan tilanteen saavuttamiseksi, ja ero unionin tuotannonalan myyntihintojen ja molemmista asianomaisista maista tulevan tuonnin hintojen välillä kasvoi. Unionin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 46 prosenttia, kun taas Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat 33 prosenttia ja Turkista tulevan tuonnin hinnat 39 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tämä tarkoitti, että sekä tuonnin että unionin myynnin hintojen noususta huolimatta asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat aiheuttivat kasvavaa hintapainetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin. Sen vuoksi unionin tuotannonalan oli pakko jatkaa tappiollista myyntiä, mutta se menetti silti markkinaosuuttaan asianomaisille maille vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka unionin tuotannonala sai tutkimusajanjakson aikana takaisin osan menetetystä markkinaosuudestaan, se ei ole saavuttanut vuoden 2019 tasoa. Kuten johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, markkinaosuuden kasvu tutkimusajanjakson aikana ei ollut luonteeltaan rakenteellista vaan liittyi pitkälti tietyn asiakkaan tilausten väliaikaiseen kasvuun.

| (194) | Lähes kaikki keskeiset vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla yleisesti negatiivisesti. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste heikkenivät myyntimäärien ja markkinaosuuden laskun mukaisesti. Indikaattorit kehittyivät vuonna 2020 aluksi negatiivisesti, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemiasta ja Laminorulin konkurssista, kuten johdanto-osan 149, 160, 170 ja 172 kappaleessa todetaan. Vuodesta 2020 lähtien unionin tilanne alkoi kuitenkin jossain määrin elpyä, kun teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kysyntä ja unionin kulutus kasvoivat jälleen covid-19-pandemian jälkeen. Vaikka vahinkoindikaattorit osoittivatkin tilanteen parantuneen vuoden 2020 jälkeen, se oli tutkimusajanjakson aikana edelleen kaukana vuotta 2020 edeltävästä tasosta. Koska asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrät ja markkinaosuudet ovat edelleen suuria ja hinnat alittavat unionin tuotannonalan tuotantokustannukset, viimeksi mainittu ei ole elpynyt siinä määrin kuin olisi tarpeen vakaan ja kannattavan taloudellisen tilanteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(194)

Lähes kaikki keskeiset vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla yleisesti negatiivisesti. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste heikkenivät myyntimäärien ja markkinaosuuden laskun mukaisesti. Indikaattorit kehittyivät vuonna 2020 aluksi negatiivisesti, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemiasta ja Laminorulin konkurssista, kuten johdanto-osan 149, 160, 170 ja 172 kappaleessa todetaan. Vuodesta 2020 lähtien unionin tilanne alkoi kuitenkin jossain määrin elpyä, kun teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kysyntä ja unionin kulutus kasvoivat jälleen covid-19-pandemian jälkeen. Vaikka vahinkoindikaattorit osoittivatkin tilanteen parantuneen vuoden 2020 jälkeen, se oli tutkimusajanjakson aikana edelleen kaukana vuotta 2020 edeltävästä tasosta. Koska asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrät ja markkinaosuudet ovat edelleen suuria ja hinnat alittavat unionin tuotannonalan tuotantokustannukset, viimeksi mainittu ei ole elpynyt siinä määrin kuin olisi tarpeen vakaan ja kannattavan taloudellisen tilanteen saavuttamiseksi.

| (195) | Tarkastelujaksolla nettoinvestoinnit vähenivät 36 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto pysyi negatiivisena. Kassavirta vaihteli tarkastelujaksolla jyrkästi ja oli vuodesta 2020 lähtien suurelta osin negatiivinen tai lähellä nollaa. Tämä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintaansa itse. |
| --- | --- |

(195)

Tarkastelujaksolla nettoinvestoinnit vähenivät 36 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto pysyi negatiivisena. Kassavirta vaihteli tarkastelujaksolla jyrkästi ja oli vuodesta 2020 lähtien suurelta osin negatiivinen tai lähellä nollaa. Tämä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintaansa itse.

| (196) | Työntekijöiden määrä väheni samalla ajanjaksolla 48 prosenttia, mikä johtui suurelta osin Laminorulin konkurssista vuonna 2020, mutta vastaava laskusuuntaus oli nähtävissä myös muilla unionin tuottajilla. Samaan aikaan tuottavuus laski (jos ei oteta huomioon Laminorulin myyntiä, kuten johdanto-osan 176 kappaleessa todetaan), mikä johti teräksestä valmistettujen palkoprofiilien suurempiin tonnikohtaisiin työvoimakustannuksiin. |
| --- | --- |

(196)

Työntekijöiden määrä väheni samalla ajanjaksolla 48 prosenttia, mikä johtui suurelta osin Laminorulin konkurssista vuonna 2020, mutta vastaava laskusuuntaus oli nähtävissä myös muilla unionin tuottajilla. Samaan aikaan tuottavuus laski (jos ei oteta huomioon Laminorulin myyntiä, kuten johdanto-osan 176 kappaleessa todetaan), mikä johti teräksestä valmistettujen palkoprofiilien suurempiin tonnikohtaisiin työvoimakustannuksiin.

| (197) | Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, olivat tarkastelujaksolla negatiivisia. Tämä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä. |
| --- | --- |

(197)

Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, olivat tarkastelujaksolla negatiivisia. Tämä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä.

| (198) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(198)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (199) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät olivat tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulokset, unionin kulutukseen vaikuttava covid-19-pandemia, energian hinnannousu ja väitetty tuotteiden monipuolistamisen puute. |
| --- | --- |

(199)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät olivat tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulokset, unionin kulutukseen vaikuttava covid-19-pandemia, energian hinnannousu ja väitetty tuotteiden monipuolistamisen puute.

5.1   Polkumyyntituonnin vaikutukset

Polkumyyntituonnin vaikutukset

| (200) | Komissio tutki asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän kehitystä ja sen vaikutusta unionin tuotannonalaan perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(200)

Komissio tutki asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän kehitystä ja sen vaikutusta unionin tuotannonalaan perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

5.1.1   Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (201) | Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Kuten johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, tämä vähentyminen osui samaan aikaan kuin unionin kulutuksen vähentyminen, joka johtui pääasiassa covid-19-pandemiasta ja sen seurauksena laivanrakennuksen ja siihen liittyvien tuotantopanosten, kuten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien, kysynnän vähenemisestä. Kuten johdanto-osan 192 ja 193 kappaleessa todetaan, tuontimäärät kasvoivat kuitenkin vuoden 2020 jälkeen enemmän kuin unionin myyntimäärät samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(201)

Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Kuten johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, tämä vähentyminen osui samaan aikaan kuin unionin kulutuksen vähentyminen, joka johtui pääasiassa covid-19-pandemiasta ja sen seurauksena laivanrakennuksen ja siihen liittyvien tuotantopanosten, kuten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien, kysynnän vähenemisestä. Kuten johdanto-osan 192 ja 193 kappaleessa todetaan, tuontimäärät kasvoivat kuitenkin vuoden 2020 jälkeen enemmän kuin unionin myyntimäärät samalla ajanjaksolla.

| (202) | Unionin tuotannonala menetti vuonna 2020 markkinaosuuttaan pääasiassa Laminorulin konkurssin vuoksi. Kuten taulukoista 3 ja 6 käy ilmi, Laminorulin aiempi markkinaosuus siirtyi osittain Turkille ja Kiinalle. Asianomaiset maat kasvattivat jatkuvasti markkinaosuuttaan vuosina 2019–2021. Tutkimusajanjakson aikana asianomaiset maat menettivät jälleen osan edellisinä vuosina saamastaan markkinaosuudesta unionin tuotannonalan eduksi. Vaikka unionin tuotannonala pystyi saamaan takaisin osan vuonna 2020 menettämästään markkinaosuudesta, se ei ole vielä saavuttanut vuotta 2020 edeltävää tasoa. Vuonna 2019 asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli [54,1–61,1] prosenttia, josta se kasvoi tutkimusajanjaksolla 4 prosenttiyksikköä [57,0–64,0] prosenttiin, kun taas unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan samalla ajanjaksolla. Näin ollen polkumyynnillä tapahtunut tuonti on lisääntynyt merkittävästi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(202)

Unionin tuotannonala menetti vuonna 2020 markkinaosuuttaan pääasiassa Laminorulin konkurssin vuoksi. Kuten taulukoista 3 ja 6 käy ilmi, Laminorulin aiempi markkinaosuus siirtyi osittain Turkille ja Kiinalle. Asianomaiset maat kasvattivat jatkuvasti markkinaosuuttaan vuosina 2019–2021. Tutkimusajanjakson aikana asianomaiset maat menettivät jälleen osan edellisinä vuosina saamastaan markkinaosuudesta unionin tuotannonalan eduksi. Vaikka unionin tuotannonala pystyi saamaan takaisin osan vuonna 2020 menettämästään markkinaosuudesta, se ei ole vielä saavuttanut vuotta 2020 edeltävää tasoa. Vuonna 2019 asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli [54,1–61,1] prosenttia, josta se kasvoi tutkimusajanjaksolla 4 prosenttiyksikköä [57,0–64,0] prosenttiin, kun taas unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan samalla ajanjaksolla. Näin ollen polkumyynnillä tapahtunut tuonti on lisääntynyt merkittävästi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.1.2   Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin arvo ja hintavaikutus

Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin arvo ja hintavaikutus

| (203) | Tuonti myös tapahtui koko tarkastelujakson ajan unionin tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmilla hinnoilla. Vaikka unionin tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan koko tarkastelujakson ajan ja kattamaan näin osan raaka-aineiden ja tuotantopanosten hintojen noususta, se ei kyennyt nostamaan hintojaan niin paljoa, että ne olisivat kattaneet sen tuotantokustannukset. Samanaikaisesti tuontihinnat Kiinasta ja Turkista nousivat koko tarkastelujakson ajan mutta vähäisemmässä määrin kuin unionin tuotannonalan hinnat, ja nousu alkoi alhaisemmasta hintatasosta. Sekä Kiinasta että Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta alitti unionin tuotannonalan tuotantokustannukset tasaisesti koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(203)

Tuonti myös tapahtui koko tarkastelujakson ajan unionin tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmilla hinnoilla. Vaikka unionin tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan koko tarkastelujakson ajan ja kattamaan näin osan raaka-aineiden ja tuotantopanosten hintojen noususta, se ei kyennyt nostamaan hintojaan niin paljoa, että ne olisivat kattaneet sen tuotantokustannukset. Samanaikaisesti tuontihinnat Kiinasta ja Turkista nousivat koko tarkastelujakson ajan mutta vähäisemmässä määrin kuin unionin tuotannonalan hinnat, ja nousu alkoi alhaisemmasta hintatasosta. Sekä Kiinasta että Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta alitti unionin tuotannonalan tuotantokustannukset tasaisesti koko tarkastelujakson ajan.

| (204) | Sekä Kiinasta että Turkista tulevan halvan tuonnin aiheuttama hintapaine merkitsi sitä, että unionin tuotannonalalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin pyrkiä saamaan takaisin osa vuonna 2020 kulutuksen laskun ja tuotantokustannusten nousun aikana menettämistään myyntimääristä. Vaikka unionin tuotannonala onnistui kasvattamaan tutkimusajanjaksolla myyntimääränsä vuoden 2020 jälkeen 62 prosenttiin vuoden 2019 tasosta, se ei pystynyt lisäämään yhtä paljon unionin kulutusta (joka oli tutkimusajanjaksolla 68 % vuoden 2019 tasosta) tai tuontia asianomaisista maista (70 % vuoden 2019 tasosta). Tämä puolestaan johti siihen, että yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tilanne oli koko tarkastelujakson ajan jatkuvasti tappiollinen. Samalla ajanjaksolla muiden taloudellisten indikaattorien, kuten sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran, kehitys oli vastaavasti negatiivinen. Vaikka sijoitetun pääoman tuotto parani tarkastelujaksolla, se pysyi koko tarkastelujakson ajan jatkuvasti negatiivisena, ja kassavirta elpyi tutkimusajanjaksolla vain 4 prosenttiin vuoden 2019 tasosta. |
| --- | --- |

(204)

Sekä Kiinasta että Turkista tulevan halvan tuonnin aiheuttama hintapaine merkitsi sitä, että unionin tuotannonalalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin pyrkiä saamaan takaisin osa vuonna 2020 kulutuksen laskun ja tuotantokustannusten nousun aikana menettämistään myyntimääristä. Vaikka unionin tuotannonala onnistui kasvattamaan tutkimusajanjaksolla myyntimääränsä vuoden 2020 jälkeen 62 prosenttiin vuoden 2019 tasosta, se ei pystynyt lisäämään yhtä paljon unionin kulutusta (joka oli tutkimusajanjaksolla 68 % vuoden 2019 tasosta) tai tuontia asianomaisista maista (70 % vuoden 2019 tasosta). Tämä puolestaan johti siihen, että yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tilanne oli koko tarkastelujakson ajan jatkuvasti tappiollinen. Samalla ajanjaksolla muiden taloudellisten indikaattorien, kuten sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran, kehitys oli vastaavasti negatiivinen. Vaikka sijoitetun pääoman tuotto parani tarkastelujaksolla, se pysyi koko tarkastelujakson ajan jatkuvasti negatiivisena, ja kassavirta elpyi tutkimusajanjaksolla vain 4 prosenttiin vuoden 2019 tasosta.

5.1.3   Kiinasta ja Turkista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välinen syy-yhteys

Kiinasta ja Turkista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välinen syy-yhteys

| (205) | Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni samanaikaisesti, kun asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli merkittävää. Kun markkinat supistuivat, asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvu yhdistettynä niiden alhaisiin keskimääräisiin myyntihintoihin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Vaikka unionin tuotannonala toipui tutkimusajanjaksoon mennessä jossain määrin vuonna 2020 tapahtuneesta myyntimäärien ja markkinaosuuden laskusta, se ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan niin, että se voisi kattaa voimakkaasti kohonneet tuotantokustannukset täysimääräisesti, koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti polkumyynnillä asianomaisista maista lisääntyi. Sen vuoksi asianomaisista maista tuleva halpatuonti aiheutti hintojen alenemisen. |
| --- | --- |

(205)

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni samanaikaisesti, kun asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli merkittävää. Kun markkinat supistuivat, asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvu yhdistettynä niiden alhaisiin keskimääräisiin myyntihintoihin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Vaikka unionin tuotannonala toipui tutkimusajanjaksoon mennessä jossain määrin vuonna 2020 tapahtuneesta myyntimäärien ja markkinaosuuden laskusta, se ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan niin, että se voisi kattaa voimakkaasti kohonneet tuotantokustannukset täysimääräisesti, koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti polkumyynnillä asianomaisista maista lisääntyi. Sen vuoksi asianomaisista maista tuleva halpatuonti aiheutti hintojen alenemisen.

| (206) | Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Vahinko kohdistui sekä määriin että hintoihin. |
| --- | --- |

(206)

Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Vahinko kohdistui sekä määriin että hintoihin.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (207) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Määrä (tonnia) | [2 000 – 2 400 ] | [2 800 – 3 200 ] | [1 000 – 1 400 ] | [1 700 – 2 100 ] |
| | Indeksi | 100 | 140 | 51 | 84 |
| | Markkinaosuus (%) | [2,0 –4,0 ] | [5,0 –7,0 ] | [1,5 –3,5 ] | [2,5 –4,5 ] |
| | Keskimääräinen hinta | [700 – 800 ] | [650 – 750 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Indeksi | 100 | 93 | 110 | 167 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | [0 –10 ] | [300 – 600 ] | [200 – 500 ] | [100 – 400 ] |
| | Indeksi | 100 | 11 295 | 8 086 | 6 324 |
| | Markkinaosuus (%) | [0,0 –0,5 ] | [1,0 –1,5 ] | [0,5 –1,0 ] | [0,3 –0,8 ] |
| | Keskimääräinen hinta | [1 100 – 1 200 ] | [1 100 – 1 200 ] | [700 – 850 ] | [1 100 – 1 300 ] |
| | Indeksi | 100 | 101 | 73 | 104 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | [2 000 – 2 400 ] | [3 100 – 3 800 ] | [1 200 – 1 900 ] | [1 800 – 2 500 ] |
| | Indeksi | 100 | 162 | 66 | 97 |
| | Markkinaosuus (%) | [2,0 –4,5 ] | [6,0 –8,5 ] | [2,0 –4,5 ] | [2,8 –5,3 ] |
| | Keskimääräinen hinta | [700 – 800 ] | [700 – 800 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Indeksi | 100 | 100 | 109 | 165 |
| Lähde: | valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat. |

(207)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Yhdistynyt kuningaskunta

Määrä (tonnia)

[2 000 – 2 400 ]

[2 800 – 3 200 ]

[1 000 – 1 400 ]

[1 700 – 2 100 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

140

140

51

51

84

84

Markkinaosuus (%)

[2,0 –4,0 ]

[5,0 –7,0 ]

[1,5 –3,5 ]

[2,5 –4,5 ]

Keskimääräinen hinta

[700 – 800 ]

[650 – 750 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

110

110

167

167

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

[0 –10 ]

[300 – 600 ]

[200 – 500 ]

[100 – 400 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

11 295

11 295

8 086

8 086

6 324

6 324

Markkinaosuus (%)

[0,0 –0,5 ]

[1,0 –1,5 ]

[0,5 –1,0 ]

[0,3 –0,8 ]

Keskimääräinen hinta

[1 100 – 1 200 ]

[1 100 – 1 200 ]

[700 – 850 ]

[1 100 – 1 300 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

73

73

104

104

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

[2 000 – 2 400 ]

[3 100 – 3 800 ]

[1 200 – 1 900 ]

[1 800 – 2 500 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

162

162

66

66

97

97

Markkinaosuus (%)

[2,0 –4,5 ]

[6,0 –8,5 ]

[2,0 –4,5 ]

[2,8 –5,3 ]

Keskimääräinen hinta

[700 – 800 ]

[700 – 800 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

109

109

165

165

Lähde:

Lähde:

valitus, valituksen tekijän kyselyvastaukset, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja Eurostat.

| (208) | Tarkastelujaksolla ainoa muu kolmas maa, josta tuotiin unioniin merkittäviä määriä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, oli Yhdistynyt kuningaskunta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut teräksestä valmistetut palkoprofiilit olivat kuitenkin vain osittain tutkimuksen kohteena oleva tuote. Yhdistyneen kuningaskunnan ainoa tunnettu teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottaja British Steel tuotti ainoastaan teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, joiden leveys oli vuonna 2019 vähintään 200 mm ja vuodesta 2020 alkaen vähintään 180 mm. Tällä hetkellä se tuottaa myös vastaavia palkoprofiileja, joiden leveys on vähintään 160 mm (64). Kuten johdanto-osan 154 kappaleessa todetaan, Eurostatissa tarkastelujaksolla saatavilla olevat teräksestä valmistettuja palkoprofiileja koskevat tilastotiedot sisältävät kaikenkokoisten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tiedot, eivät ainoastaan tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden tietoja. Valituksessa esitettyjen tietojen perusteella komissio arvioi Eurostatissa rekisteröityjen tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eri vuosina liittyvien tuontimäärien osuuden. |
| --- | --- |

(208)

Tarkastelujaksolla ainoa muu kolmas maa, josta tuotiin unioniin merkittäviä määriä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, oli Yhdistynyt kuningaskunta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut teräksestä valmistetut palkoprofiilit olivat kuitenkin vain osittain tutkimuksen kohteena oleva tuote. Yhdistyneen kuningaskunnan ainoa tunnettu teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuottaja British Steel tuotti ainoastaan teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, joiden leveys oli vuonna 2019 vähintään 200 mm ja vuodesta 2020 alkaen vähintään 180 mm. Tällä hetkellä se tuottaa myös vastaavia palkoprofiileja, joiden leveys on vähintään 160 mm (64). Kuten johdanto-osan 154 kappaleessa todetaan, Eurostatissa tarkastelujaksolla saatavilla olevat teräksestä valmistettuja palkoprofiileja koskevat tilastotiedot sisältävät kaikenkokoisten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tiedot, eivät ainoastaan tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden tietoja. Valituksessa esitettyjen tietojen perusteella komissio arvioi Eurostatissa rekisteröityjen tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eri vuosina liittyvien tuontimäärien osuuden.

64

| (209) | Kuten johdanto-osan 157 ja 172 kappaleessa todetaan, tuonti asianomaisista maista sekä unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät merkittävästi vuonna 2020 ennen osittaista elpymistä seuraavina vuosina. Samanaikaisesti tuonti Yhdistyneestä kuningaskunnasta lisääntyi 40 prosenttia vuonna 2020, laski vuonna 2021 vain puoleen vuoden 2019 määrästä ja lisääntyi jälleen niin, että se oli 16 prosenttia alle vuoden 2019 määrän. Yhteistyössä toiminut käyttäjä selitti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva tuottaja tuottaa teräksestä valmistettuja palkoprofiileja (ja harjoittaa vientiä) epäsäännöllisesti ja vain silloin, kun se ei tarvitse tuotantokapasiteettiaan muiden tuotteiden valmistukseen. |
| --- | --- |

(209)

Kuten johdanto-osan 157 ja 172 kappaleessa todetaan, tuonti asianomaisista maista sekä unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät merkittävästi vuonna 2020 ennen osittaista elpymistä seuraavina vuosina. Samanaikaisesti tuonti Yhdistyneestä kuningaskunnasta lisääntyi 40 prosenttia vuonna 2020, laski vuonna 2021 vain puoleen vuoden 2019 määrästä ja lisääntyi jälleen niin, että se oli 16 prosenttia alle vuoden 2019 määrän. Yhteistyössä toiminut käyttäjä selitti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva tuottaja tuottaa teräksestä valmistettuja palkoprofiileja (ja harjoittaa vientiä) epäsäännöllisesti ja vain silloin, kun se ei tarvitse tuotantokapasiteettiaan muiden tuotteiden valmistukseen.

| (210) | Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevan tuonnin määrän havaitut nousut ja laskut eivät vastanneet asianomaisista maista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan myynnin samanaikaista laskua ja nousua. Lisäksi Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin hinnat olivat selvästi asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnin hintatasoa korkeammat ja lähellä unionin tuotannonalan hintoja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(210)

Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevan tuonnin määrän havaitut nousut ja laskut eivät vastanneet asianomaisista maista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan myynnin samanaikaista laskua ja nousua. Lisäksi Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin hinnat olivat selvästi asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnin hintatasoa korkeammat ja lähellä unionin tuotannonalan hintoja tutkimusajanjaksolla.

| (211) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon asianomaisista maista alhaisin hinnoin tulevan tuonnin suuret määrät verrattuna muista kolmansista maista tulevaan tuontiin komissio päätteli alustavasti, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei heikentänyt unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(211)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon asianomaisista maista alhaisin hinnoin tulevan tuonnin suuret määrät verrattuna muista kolmansista maista tulevaan tuontiin komissio päätteli alustavasti, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei heikentänyt unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välistä syy-yhteyttä.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (212) | Unionin teollisuuden viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Unionin tuottajien vientitoiminta | 2019 | 2020 | 2021 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tonnia) | [1 700 –2 100 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] | [300 –500 ] |
| Indeksi | 100 | 93 | 46 | 17 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | [800 –900 ] | [700 –800 ] | [1 200 –1 350 ] | 0  (*1) |
| Indeksi | 100 | 94 | 161 | 0
   (*1) |
| Lähde: | Eurostat, valituksen tekijä ja valituksen tekijän todennetut tiedot vientimääristä, valituksen tekijän keskimääräinen hinta. |

(212)

Unionin teollisuuden viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Unionin tuottajien vientitoiminta

Unionin tuottajien vientitoiminta

2019

2020

2021

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (tonnia)

[1 700 –2 100 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

[300 –500 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

46

46

17

17

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

[800 –900 ]

[700 –800 ]

[1 200 –1 350 ]

0  (*1)

*1

Indeksi

Indeksi

100

100

94

94

161

161

0
   (*1)

0

*1

Lähde:

Lähde:

Eurostat, valituksen tekijä ja valituksen tekijän todennetut tiedot vientimääristä, valituksen tekijän keskimääräinen hinta.

| (213) | Unionin tuotannonalan vienti väheni jatkuvasti vuodesta 2019 lähtien, ja määrät olivat tutkimusajanjaksolla vähäisiä. Unionin tuotannonala viittasi siihen, että kulutuksen vähenemisen syitä olivat kulutuksen maailmanlaajuinen lasku covid-19-pandemian jälkeen ja erityisesti Turkin halpaviennin aiheuttama kilpailu, jota esiintyi kotimarkkinoiden lisäksi myös kolmansien maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(213)

Unionin tuotannonalan vienti väheni jatkuvasti vuodesta 2019 lähtien, ja määrät olivat tutkimusajanjaksolla vähäisiä. Unionin tuotannonala viittasi siihen, että kulutuksen vähenemisen syitä olivat kulutuksen maailmanlaajuinen lasku covid-19-pandemian jälkeen ja erityisesti Turkin halpaviennin aiheuttama kilpailu, jota esiintyi kotimarkkinoiden lisäksi myös kolmansien maiden markkinoilla.

| (214) | Vienti oli vain pieni osa unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä: sen osuus tuotannonalan tuotannosta vuonna 2019 oli [5–9] prosenttia, ja tämä osuus supistui tutkimusajanjaksolla [3–1] prosenttiin. Näin ollen vientitulosten heikkeneminen olisi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, kuten myös Turkin viranomaiset väittivät vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan. Komissio päätteli kuitenkin alustavasti, että kun otetaan huomioon unionin myynnin suuri osuus verrattuna vientimyyntiin koko tarkastelujaksolla, vientimyynnin väheneminen ei heikentänyt asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(214)

Vienti oli vain pieni osa unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä: sen osuus tuotannonalan tuotannosta vuonna 2019 oli [5–9] prosenttia, ja tämä osuus supistui tutkimusajanjaksolla [3–1] prosenttiin. Näin ollen vientitulosten heikkeneminen olisi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, kuten myös Turkin viranomaiset väittivät vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan. Komissio päätteli kuitenkin alustavasti, että kun otetaan huomioon unionin myynnin suuri osuus verrattuna vientimyyntiin koko tarkastelujaksolla, vientimyynnin väheneminen ei heikentänyt asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.2.3   Covid-19-pandemia ja kulutuksen väheneminen

Covid-19-pandemia ja kulutuksen väheneminen

| (215) | Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan Turkin viranomaiset, Özkan ja Fincantieri viittasivat kaikki siihen, että covid-19-pandemia ja samanaikainen kulutuksen lasku ovat edistäneet vahingon aiheutumista unionin tuotannonalalle tai aiheuttaneet sille vahinkoa. Kuten taulukosta 2 käy ilmi, teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 32 prosenttia, mikä liittyikin pääasiassa covid-19-pandemiaan, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski kuitenkin sitäkin enemmän, 38 prosenttia. Vahingollinen tilanne, joka johtui merkittävästä tuontimäärästä unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia alhaisemmilla hinnoilla, vallitsi jo vuonna 2019, kun taas covid-19-pandemia alkoi vaikuttaa vasta vuodesta 2020. Sen vuoksi covid-19-pandemiaa ja siitä johtuvaa teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kulutuksen laskua unionissa olisi pidettävä heikentävänä tekijänä mutta ei syynä unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen vuonna 2020. |
| --- | --- |

(215)

Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan Turkin viranomaiset, Özkan ja Fincantieri viittasivat kaikki siihen, että covid-19-pandemia ja samanaikainen kulutuksen lasku ovat edistäneet vahingon aiheutumista unionin tuotannonalalle tai aiheuttaneet sille vahinkoa. Kuten taulukosta 2 käy ilmi, teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 32 prosenttia, mikä liittyikin pääasiassa covid-19-pandemiaan, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski kuitenkin sitäkin enemmän, 38 prosenttia. Vahingollinen tilanne, joka johtui merkittävästä tuontimäärästä unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia alhaisemmilla hinnoilla, vallitsi jo vuonna 2019, kun taas covid-19-pandemia alkoi vaikuttaa vasta vuodesta 2020. Sen vuoksi covid-19-pandemiaa ja siitä johtuvaa teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kulutuksen laskua unionissa olisi pidettävä heikentävänä tekijänä mutta ei syynä unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen vuonna 2020.

| (216) | Tämän perusteella komissio päätteli alustavasti, että unionin kulutuksen kehitys ei heikentänyt polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(216)

Tämän perusteella komissio päätteli alustavasti, että unionin kulutuksen kehitys ei heikentänyt polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.2.4   Energian hintojen nousu

Energian hintojen nousu

| (217) | Turkin viranomaiset väittivät, että valituksen tekijän vahingolliseen tilanteeseen vaikutti erityisesti vuonna 2022 Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttama energian hintojen nousu vuoden 2021 lopusta lähtien. Siksi sen ei pitäisi katsoa johtuvan asianomaisista maista tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(217)

Turkin viranomaiset väittivät, että valituksen tekijän vahingolliseen tilanteeseen vaikutti erityisesti vuonna 2022 Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttama energian hintojen nousu vuoden 2021 lopusta lähtien. Siksi sen ei pitäisi katsoa johtuvan asianomaisista maista tulevasta tuonnista.

| (218) | Kuten taulukosta 8 käy ilmi, unionin tuotannonala pystyi kuitenkin nostamaan myyntihintansa [1 000–1 150] eurosta [1 200–1 400] euroon vuoden 2021 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä noin 24 prosentin nousu ylitti tuotantokustannusten nousun samalla ajanjaksolla, mikä osoittaa, että kustannusten tai energian hintojen nousu voitiin siirtää asiakkaille. Asianomaisista maista tulevan halvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kuitenkaan edelleenkään voinut nostaa myyntihintojaan kokonaistuotantokustannustensa kattamiseksi täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(218)

Kuten taulukosta 8 käy ilmi, unionin tuotannonala pystyi kuitenkin nostamaan myyntihintansa [1 000–1 150] eurosta [1 200–1 400] euroon vuoden 2021 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä noin 24 prosentin nousu ylitti tuotantokustannusten nousun samalla ajanjaksolla, mikä osoittaa, että kustannusten tai energian hintojen nousu voitiin siirtää asiakkaille. Asianomaisista maista tulevan halvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kuitenkaan edelleenkään voinut nostaa myyntihintojaan kokonaistuotantokustannustensa kattamiseksi täysimääräisesti.

| (219) | Kuten johdanto-osan 163, 180 ja 181 kappaleessa todettiin, unionin tuotannonala ei pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan riittävästi kannattavan tilanteen saavuttamiseksi koko tarkastelujaksolla. Koska tämän suuntauksen havaittiin jatkuvan pitkään, se ei voinut selittyä pelkästään energiakustannusten nousulla tutkimusajanjaksolla. Myyntihintojen mukauttamisen mahdottomuus osui samaan aikaan sen kanssa, kun asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävällä hintojen alittavuuden tasolla ja painoi unionin tuotannonalan myyntihintoja alas, mikä esti unionin tuotannonalan tilanteen palautumisen kannattavaksi. |
| --- | --- |

(219)

Kuten johdanto-osan 163, 180 ja 181 kappaleessa todettiin, unionin tuotannonala ei pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan riittävästi kannattavan tilanteen saavuttamiseksi koko tarkastelujaksolla. Koska tämän suuntauksen havaittiin jatkuvan pitkään, se ei voinut selittyä pelkästään energiakustannusten nousulla tutkimusajanjaksolla. Myyntihintojen mukauttamisen mahdottomuus osui samaan aikaan sen kanssa, kun asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävällä hintojen alittavuuden tasolla ja painoi unionin tuotannonalan myyntihintoja alas, mikä esti unionin tuotannonalan tilanteen palautumisen kannattavaksi.

| (220) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että energian hintojen kehitys ei voinut olla syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(220)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että energian hintojen kehitys ei voinut olla syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.2.5   Tuotteiden monipuolistaminen

Tuotteiden monipuolistaminen

| (221) | Özkan väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui osittain siitä, että laivanrakennusalalla on yleisenä käytäntönä ostaa tiettyä hanketta varten kaikenkokoisia ja -tyyppisiä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja yhdestä ja samasta lähteestä jäljitettävyyden helpottamiseksi. Koska unionin tuotannonala tuotti enintään 204 millimetrin levyisiä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, sillä ei ollut Özkanin mukaan samaa kilpailuetua kuin Özkanilla, joka tuotti kaikenkokoisia teräksestä valmistettuja palkoprofiileja. |
| --- | --- |

(221)

Özkan väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui osittain siitä, että laivanrakennusalalla on yleisenä käytäntönä ostaa tiettyä hanketta varten kaikenkokoisia ja -tyyppisiä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja yhdestä ja samasta lähteestä jäljitettävyyden helpottamiseksi. Koska unionin tuotannonala tuotti enintään 204 millimetrin levyisiä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, sillä ei ollut Özkanin mukaan samaa kilpailuetua kuin Özkanilla, joka tuotti kaikenkokoisia teräksestä valmistettuja palkoprofiileja.

| (222) | Komissio ei kuitenkaan löytänyt todisteita laivanrakentajien väitetystä käytännöstä ostaa kaikki teräksestä valmistetut palkoprofiilit yhdestä lähteestä, eikä Özkan toimittanut tällaista näyttöä. Sen sijaan yhteistyössä toiminut käyttäjä ja etuyhteydetön tuoja toimittivat huomautuksia, joissa ne viittasivat siihen, että olisi syytä olla useita eri hankintalähteitä sen sijaan, että oltaisiin riippuvaisia vain yhdestä toimittajasta. Käyttäjä ilmoitti myös ostaneensa yleensä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja varastoon, että kaikki samankokoiset teräksestä valmistetut palkoprofiilit olisivat keskenään vaihdettavissa riippumatta siitä, mistä ne ovat peräisin, ja että ostot eivät liittyneet tiettyyn hankkeeseen. |
| --- | --- |

(222)

Komissio ei kuitenkaan löytänyt todisteita laivanrakentajien väitetystä käytännöstä ostaa kaikki teräksestä valmistetut palkoprofiilit yhdestä lähteestä, eikä Özkan toimittanut tällaista näyttöä. Sen sijaan yhteistyössä toiminut käyttäjä ja etuyhteydetön tuoja toimittivat huomautuksia, joissa ne viittasivat siihen, että olisi syytä olla useita eri hankintalähteitä sen sijaan, että oltaisiin riippuvaisia vain yhdestä toimittajasta. Käyttäjä ilmoitti myös ostaneensa yleensä teräksestä valmistettuja palkoprofiileja varastoon, että kaikki samankokoiset teräksestä valmistetut palkoprofiilit olisivat keskenään vaihdettavissa riippumatta siitä, mistä ne ovat peräisin, ja että ostot eivät liittyneet tiettyyn hankkeeseen.

| (223) | Lisäksi unionin tuotannonala on investoinut viime vuosina tuotteiden monipuolistamiseen laajentamalla teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kokovalikoimaansa tarkastelujaksolla. Tähän liittyen Fincantieri viittasi huomautuksissaan valituksen kohtaan, jossa valituksen tekijä totesi, että on halvempaa tuottaa enintään 180 mm:n nimellisleveyttä. Sen vuoksi Fincantieri kyseenalaisti valituksen tekijän päätöksen investoida suurempien kokojen tuotantoon ja väitti, että se vähensi unionin tuotannonalan voittoja. |
| --- | --- |

(223)

Lisäksi unionin tuotannonala on investoinut viime vuosina tuotteiden monipuolistamiseen laajentamalla teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kokovalikoimaansa tarkastelujaksolla. Tähän liittyen Fincantieri viittasi huomautuksissaan valituksen kohtaan, jossa valituksen tekijä totesi, että on halvempaa tuottaa enintään 180 mm:n nimellisleveyttä. Sen vuoksi Fincantieri kyseenalaisti valituksen tekijän päätöksen investoida suurempien kokojen tuotantoon ja väitti, että se vähensi unionin tuotannonalan voittoja.

| (224) | Toisin kuin edellä esitetään, sekä valituksesta että valituksen tekijän todennetuista tiedoista kävi kuitenkin ilmi, että suurempien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotanto on taloudellisempaa, koska se vaatii vähemmän valssausta ja vie vähemmän aikaa. Valituksen 1.3 kohdassa todettiin myös, että mitä pienempi palkoprofiili on, sitä suuremmat ovat sen tuotantokustannukset. Tämä viittaa siihen, että unionin tuotannonalan aiempi monipuolistamista koskeva strategia vaikuttaa sen kannattavuuteen myönteisesti sen sijaan, että se pahentaisi aiheutunutta vahinkoa. |
| --- | --- |

(224)

Toisin kuin edellä esitetään, sekä valituksesta että valituksen tekijän todennetuista tiedoista kävi kuitenkin ilmi, että suurempien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotanto on taloudellisempaa, koska se vaatii vähemmän valssausta ja vie vähemmän aikaa. Valituksen 1.3 kohdassa todettiin myös, että mitä pienempi palkoprofiili on, sitä suuremmat ovat sen tuotantokustannukset. Tämä viittaa siihen, että unionin tuotannonalan aiempi monipuolistamista koskeva strategia vaikuttaa sen kannattavuuteen myönteisesti sen sijaan, että se pahentaisi aiheutunutta vahinkoa.

| (225) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että unionin tuotannonalan väitetty teräksestä valmistettujen palkoprofiilien monipuolisuuden puute ei ollut sellainen asia, joka heikentäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(225)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että unionin tuotannonalan väitetty teräksestä valmistettujen palkoprofiilien monipuolisuuden puute ei ollut sellainen asia, joka heikentäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (226) | Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni yleisesti vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä. Heikentyminen oli erityisen merkittävää vuonna 2020, minkä jälkeen tilanne parani jonkin verran tutkimusajanjaksoon mennessä. Tarkastelujakson lopussa unionin tuotannonala oli kuitenkin edelleen tappiollinen eikä se ollut vieläkään pystynyt palautumaan vuotta 2020 edeltävälle tasolle. Nämä kielteiset olosuhteet osuivat ajallisesti yhteen asianomaisista maista peräisin olevan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnin markkinaosuuden kasvun kanssa. Tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla ja osuus kasvoi mutta vähemmän kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus tarkastelujaksolla, kuten edellä 5.1 jaksossa mainittiin. |
| --- | --- |

(226)

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni yleisesti vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä. Heikentyminen oli erityisen merkittävää vuonna 2020, minkä jälkeen tilanne parani jonkin verran tutkimusajanjaksoon mennessä. Tarkastelujakson lopussa unionin tuotannonala oli kuitenkin edelleen tappiollinen eikä se ollut vieläkään pystynyt palautumaan vuotta 2020 edeltävälle tasolle. Nämä kielteiset olosuhteet osuivat ajallisesti yhteen asianomaisista maista peräisin olevan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnin markkinaosuuden kasvun kanssa. Tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla ja osuus kasvoi mutta vähemmän kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus tarkastelujaksolla, kuten edellä 5.1 jaksossa mainittiin.

| (227) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulokset, unionin kulutukseen vaikuttanut covid-19-pandemia, energian hintojen nousu ja väitetty tuotteiden monipuolistamisen puute vaikuttivat vain vähän unionin tuotannonalan tuotantomäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden negatiiviseen kehitykseen. |
| --- | --- |

(227)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulokset, unionin kulutukseen vaikuttanut covid-19-pandemia, energian hintojen nousu ja väitetty tuotteiden monipuolistamisen puute vaikuttivat vain vähän unionin tuotannonalan tuotantomäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden negatiiviseen kehitykseen.

| (228) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät riittäneet heikentämään polkumyynnin ja merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(228)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät riittäneet heikentämään polkumyynnin ja merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.

6.   TOIMENPITEIDEN TASO

TOIMENPITEIDEN TASO

| (229) | Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. |
| --- | --- |

(229)

Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

6.1   Vahinkomarginaali

Vahinkomarginaali

| (230) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(230)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti.

| (231) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Tällainen voittomarginaali ei saa olla alle 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(231)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Tällainen voittomarginaali ei saa olla alle 6 prosenttia.

| (232) | Unionin yhteistyössä toiminut tuottaja teki merkittäviä tappioita koko tarkastelujakson ajan. Valituksen tekijä ehdotti 7,4 prosentin tavoitevoittoa sen muista tuotelinjoista vuonna 2019 saadun voiton perusteella. Komissio katsoi kuitenkin, että muut tuotelinjat koskivat autojen saranoita ja erikoisprofiileja, jotka ovat kalliimpia, monimutkaisempia ja asiakaskohtaisia tuotteita. Näin ollen voittomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 6 prosenttia perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(232)

Unionin yhteistyössä toiminut tuottaja teki merkittäviä tappioita koko tarkastelujakson ajan. Valituksen tekijä ehdotti 7,4 prosentin tavoitevoittoa sen muista tuotelinjoista vuonna 2019 saadun voiton perusteella. Komissio katsoi kuitenkin, että muut tuotelinjat koskivat autojen saranoita ja erikoisprofiileja, jotka ovat kalliimpia, monimutkaisempia ja asiakaskohtaisia tuotteita. Näin ollen voittomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 6 prosenttia perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti.

| (233) | Tällä perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on [1 300–1 600] euroa / tonni teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, joka saadaan, kun edellä mainittu 6 prosentin voittomarginaali yhdistetään yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(233)

Tällä perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on [1 300–1 600] euroa / tonni teräksestä valmistettuja palkoprofiileja, joka saadaan, kun edellä mainittu 6 prosentin voittomarginaali yhdistetään yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin.

| (234) | Sen jälkeen komissio määritti vahinkomarginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisten maiden otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tämän vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(234)

Sen jälkeen komissio määritti vahinkomarginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisten maiden otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tämän vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (235) | Vahingon korjaava taso määritellään ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. Kiinan osalta johdanto-osan 120 kappale ja Turkin osalta johdanto-osan 141 kappale).








  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%) | Väliaikainen vahinkomarginaali (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7 | 21,7 |
| | Kaikki muut yritykset | 14,7 | 21,7 |
| Turkki | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6 | 30,0 |
| | Kaikki muut yritykset | 13,6 | 30,0 |

(235)

Vahingon korjaava taso määritellään ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. Kiinan osalta johdanto-osan 120 kappale ja Turkin osalta johdanto-osan 141 kappale).

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%)

Väliaikainen vahinkomarginaali (%)

Kiina

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7

21,7

Kaikki muut yritykset

14,7

21,7

Turkki

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6

30,0

Kaikki muut yritykset

13,6

30,0

6.2   Toimenpiteiden tasoa koskevat päätelmät

Toimenpiteiden tasoa koskevat päätelmät

| (236) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit olisi asetettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavasti:







  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| | Kaikki muut yritykset | 14,7  % |
| Turkki | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| | Kaikki muut yritykset | 13,6  % |

(236)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit olisi asetettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavasti:

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Kiinan kansantasavalta

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Kaikki muut yritykset

14,7  %

Turkki

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Kaikki muut yritykset

13,6  %

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (237) | Päätettyään soveltaa perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohtaa komissio tutki, voitaisiinko päätellä selvästi, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitä huolimatta, että vahingollisen polkumyynnin esiintyminen todettiin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(237)

Päätettyään soveltaa perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohtaa komissio tutki, voitaisiinko päätellä selvästi, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitä huolimatta, että vahingollisen polkumyynnin esiintyminen todettiin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (238) | Unionin alueella on kaksi teräksestä palkoprofiileja valmistavaa yritystä. Ne työllistävät [130–160] työntekijää suoraan ja sijaitsevat Espanjassa ja Italiassa. Vuonna 2019 toimi vielä yksi unionin tuottaja Romaniassa. Näin ollen teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoon välittömästi liittyvän henkilöstön kokonaismäärä oli vuonna 2019 lähes kaksinkertainen tutkimusajanjakson työntekijämäärään verrattuna. |
| --- | --- |

(238)

Unionin alueella on kaksi teräksestä palkoprofiileja valmistavaa yritystä. Ne työllistävät [130–160] työntekijää suoraan ja sijaitsevat Espanjassa ja Italiassa. Vuonna 2019 toimi vielä yksi unionin tuottaja Romaniassa. Näin ollen teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotantoon välittömästi liittyvän henkilöstön kokonaismäärä oli vuonna 2019 lähes kaksinkertainen tutkimusajanjakson työntekijämäärään verrattuna.

| (239) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää markkinaosuutensa, lisätä tuotantoa ja kapasiteetin käyttöastetta, nostaa hintoja tuotantokustannusten kattamiseksi ja saavuttaa sellainen kannattavuustaso, joka olisi odotettavissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Näin unionin tuotannonalan tilanne voisi palautua kestäväksi, ja se voisi tehdä tulevaisuudessa investointeja. |
| --- | --- |

(239)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää markkinaosuutensa, lisätä tuotantoa ja kapasiteetin käyttöastetta, nostaa hintoja tuotantokustannusten kattamiseksi ja saavuttaa sellainen kannattavuustaso, joka olisi odotettavissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Näin unionin tuotannonalan tilanne voisi palautua kestäväksi, ja se voisi tehdä tulevaisuudessa investointeja.

| (240) | Jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, markkinaosuutta todennäköisesti menetettäisiin ja kannattavuus, joka oli jo koko tarkastelujakson ajan negatiivinen, heikkenisi. Se saattaisi johtaa tuotantolaitosten sulkemiseen ja irtisanomisiin, mikä vaarantaisi unionin tuotannonalan elinkelpoisuuden. Tämä on erityisen olennaista siksi, että jäljellä on tällä hetkellä vain kaksi unionin tuottajaa, jotka ovat kuuluvat pieniin tai keskisuuriin yrityksiin. |
| --- | --- |

(240)

Jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, markkinaosuutta todennäköisesti menetettäisiin ja kannattavuus, joka oli jo koko tarkastelujakson ajan negatiivinen, heikkenisi. Se saattaisi johtaa tuotantolaitosten sulkemiseen ja irtisanomisiin, mikä vaarantaisi unionin tuotannonalan elinkelpoisuuden. Tämä on erityisen olennaista siksi, että jäljellä on tällä hetkellä vain kaksi unionin tuottajaa, jotka ovat kuuluvat pieniin tai keskisuuriin yrityksiin.

| (241) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontiin kohdistuvien väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(241)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuontiin kohdistuvien väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.2   Käyttäjien ja etuyhteydettömien tuojien etu

Käyttäjien ja etuyhteydettömien tuojien etu

| (242) | Tutkimuksen aikana vain yksi etuyhteydetön tuoja, Baglietto, ilmoittautui ja toimitti vastauksensa kyselylomakkeeseen. Vaikka sen kyselylomakevastauksia tarkistettiin useaan kertaan, tiedot olivat vastauksen narratiivinen osa mukaan lukien valitettavasti niin puutteellisia, ettei vastausta voitu hyväksyä tutkimukseen. Tuoja suostui toimittamaan sen sijaan vahinkoa ja unionin etua koskevat huomautukset. Baglietto vastusti huomautuksissaan polkumyyntitoimenpiteitä ja väitti, että tällaiset toimenpiteet rajoittaisivat teräksestä valmistettujen palkoprofiilien saatavuutta unionissa ja voisivat siten tosiasiallisesti luoda unionin markkinoille duopoli- tai monopolitilanteen. |
| --- | --- |

(242)

Tutkimuksen aikana vain yksi etuyhteydetön tuoja, Baglietto, ilmoittautui ja toimitti vastauksensa kyselylomakkeeseen. Vaikka sen kyselylomakevastauksia tarkistettiin useaan kertaan, tiedot olivat vastauksen narratiivinen osa mukaan lukien valitettavasti niin puutteellisia, ettei vastausta voitu hyväksyä tutkimukseen. Tuoja suostui toimittamaan sen sijaan vahinkoa ja unionin etua koskevat huomautukset. Baglietto vastusti huomautuksissaan polkumyyntitoimenpiteitä ja väitti, että tällaiset toimenpiteet rajoittaisivat teräksestä valmistettujen palkoprofiilien saatavuutta unionissa ja voisivat siten tosiasiallisesti luoda unionin markkinoille duopoli- tai monopolitilanteen.

| (243) | Myös kaksi käyttäjää ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhden käyttäjän vastaukset olivat niin puutteellisia, että niitä ei voitu hyväksyä tutkimukseen, kun taas käyttäjä Fincantierin vastaukset hyväksyttiin ja todennettiin paikan päällä. Fincantieri on unionin suurin laivanrakennusyritys ja siten yksi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tärkeimmistä käyttäjistä. |
| --- | --- |

(243)

Myös kaksi käyttäjää ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhden käyttäjän vastaukset olivat niin puutteellisia, että niitä ei voitu hyväksyä tutkimukseen, kun taas käyttäjä Fincantierin vastaukset hyväksyttiin ja todennettiin paikan päällä. Fincantieri on unionin suurin laivanrakennusyritys ja siten yksi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tärkeimmistä käyttäjistä.

| (244) | Ensinnäkin Fincantieri väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto käytännössä sulkisi markkinat teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnilta ja saattaisi aiheuttaa erityisesti 160–200 millimetrin levyisten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tarjonnan puutetta, koska niitä tuotti vain yksi unionin tuottaja. Toiseksi käyttäjä väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto huonontaisi saatavuutta unionin markkinoilla entisestään. Fincantierin mukaan unionin tuotannonalalla ei ole riittävästi kapasiteettia koko laivanrakennusalan tarpeisiin. Lisäksi unionin tuotannonalan toimituksissa oli tutkimusajanjaksolla viivästyksiä ja logistisia ongelmia, jotka pakottivat Fincantierin turvautumaan asianomaisista maista tulevaan tuontiin. Kolmanneksi Fincantieri totesi, että asianomaisia maita lukuun ottamatta ei ole muita luotettavia vaihtoehtoisia teräksestä valmistettujen palkoprofiilien toimittajia. |
| --- | --- |

(244)

Ensinnäkin Fincantieri väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto käytännössä sulkisi markkinat teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnilta ja saattaisi aiheuttaa erityisesti 160–200 millimetrin levyisten teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tarjonnan puutetta, koska niitä tuotti vain yksi unionin tuottaja. Toiseksi käyttäjä väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto huonontaisi saatavuutta unionin markkinoilla entisestään. Fincantierin mukaan unionin tuotannonalalla ei ole riittävästi kapasiteettia koko laivanrakennusalan tarpeisiin. Lisäksi unionin tuotannonalan toimituksissa oli tutkimusajanjaksolla viivästyksiä ja logistisia ongelmia, jotka pakottivat Fincantierin turvautumaan asianomaisista maista tulevaan tuontiin. Kolmanneksi Fincantieri totesi, että asianomaisia maita lukuun ottamatta ei ole muita luotettavia vaihtoehtoisia teräksestä valmistettujen palkoprofiilien toimittajia.

| (245) | Tuojan ja käyttäjän lisäksi myös Turkin viranomaiset väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi monopolitilanteeseen unionin markkinoilla. Samalla Turkin viranomaiset viittasivat voimassa oleviin suojatoimenpiteisiin, jotka koskevat terästuotteiden, myös teräksestä valmistettujen palkoprofiilien, tuontia ja jotka niiden mielestä suojaavat unionin tuotannonalaa jo riittävästi. |
| --- | --- |

(245)

Tuojan ja käyttäjän lisäksi myös Turkin viranomaiset väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi monopolitilanteeseen unionin markkinoilla. Samalla Turkin viranomaiset viittasivat voimassa oleviin suojatoimenpiteisiin, jotka koskevat terästuotteiden, myös teräksestä valmistettujen palkoprofiilien, tuontia ja jotka niiden mielestä suojaavat unionin tuotannonalaa jo riittävästi.

| (246) | Käyttäjän, tuojan ja Turkin viranomaisten esittämät tärkeimmät väitteet liittyivät pääasiassa siihen, että osapuolet pelkäävät tarjonnan puutetta ja monopolitilannetta unionin markkinoilla, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tavoitteena ja tarkoituksena ei kuitenkaan koskaan ole sulkea unionin markkinoita kolmansista maista tulevalta tuonnilta, vaan niillä pyritään poistamaan vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja siten palauttamaan kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset unionin tuottajille. Se, että unionin tuotannonala ei toiminut täydellä kapasiteetilla koko tarkastelujakson ajan, viittasi siihen, että unionin tuottajat voisivat myydä enemmän teräksestä valmistettuja palkoprofiileja unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(246)

Käyttäjän, tuojan ja Turkin viranomaisten esittämät tärkeimmät väitteet liittyivät pääasiassa siihen, että osapuolet pelkäävät tarjonnan puutetta ja monopolitilannetta unionin markkinoilla, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tavoitteena ja tarkoituksena ei kuitenkaan koskaan ole sulkea unionin markkinoita kolmansista maista tulevalta tuonnilta, vaan niillä pyritään poistamaan vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja siten palauttamaan kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset unionin tuottajille. Se, että unionin tuotannonala ei toiminut täydellä kapasiteetilla koko tarkastelujakson ajan, viittasi siihen, että unionin tuottajat voisivat myydä enemmän teräksestä valmistettuja palkoprofiileja unionin markkinoilla.

| (247) | Ei myöskään ollut viitteitä siitä, että tuojat tai käyttäjät eivät saisi katettua polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvaa hinnankorotusta. Baglietton toimittamat tiedot eivät sallineet sen mahdollisuuden määrittämistä, että tuojat saisivat katettua ehdotetun polkumyyntitullin. |
| --- | --- |

(247)

Ei myöskään ollut viitteitä siitä, että tuojat tai käyttäjät eivät saisi katettua polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvaa hinnankorotusta. Baglietton toimittamat tiedot eivät sallineet sen mahdollisuuden määrittämistä, että tuojat saisivat katettua ehdotetun polkumyyntitullin.

| (248) | Yhteistyössä toimineen käyttäjän todennetut tiedot ja lausunnot osoittivat kuitenkin selvästi, että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien korotetut kustannukset eivät aiheuttaisi käyttäjille vahinkoa. Asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien osuus oli alle 10 prosenttia käyttäjän kaikista teräksestä valmistettujen palkoprofiilien ostoista tutkimusajanjaksolla. Lisäksi teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kustannukset muodostivat vain pienen osan Fincantierin kaikkien teräksestä valmistettuja palkoprofiileja sisältävien tuotteiden tuotannon kokonaiskustannuksista (alle 0,5 %). Näin ollen teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kustannusten nousulla odotetaan olevan hyvin vähäinen vaikutus Fincantierin huomattavaan voittomarginaaliin. |
| --- | --- |

(248)

Yhteistyössä toimineen käyttäjän todennetut tiedot ja lausunnot osoittivat kuitenkin selvästi, että teräksestä valmistettujen palkoprofiilien korotetut kustannukset eivät aiheuttaisi käyttäjille vahinkoa. Asianomaisista maista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien osuus oli alle 10 prosenttia käyttäjän kaikista teräksestä valmistettujen palkoprofiilien ostoista tutkimusajanjaksolla. Lisäksi teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kustannukset muodostivat vain pienen osan Fincantierin kaikkien teräksestä valmistettuja palkoprofiileja sisältävien tuotteiden tuotannon kokonaiskustannuksista (alle 0,5 %). Näin ollen teräksestä valmistettujen palkoprofiilien kustannusten nousulla odotetaan olevan hyvin vähäinen vaikutus Fincantierin huomattavaan voittomarginaaliin.

| (249) | Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, hankintalähteiden mahdollinen puute vahingoittaisi unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja saattaisi johtaa siihen, että kaksi jäljellä olevaa unionin tuottajaa arvioisivat investointistrategiansa uudelleen ja keskittyisivät muihin, tällä hetkellä kannattavampiin tuotantolinjoihinsa ja käytännössä lopettaisivat teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannon unionissa. |
| --- | --- |

(249)

Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, hankintalähteiden mahdollinen puute vahingoittaisi unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja saattaisi johtaa siihen, että kaksi jäljellä olevaa unionin tuottajaa arvioisivat investointistrategiansa uudelleen ja keskittyisivät muihin, tällä hetkellä kannattavampiin tuotantolinjoihinsa ja käytännössä lopettaisivat teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuotannon unionissa.

| (250) | Tällaisissa olosuhteissa unionin tuojat ja teräksestä valmistettujen palkoprofiilien käyttäjät olisivat täysin riippuvaisia tuonnista kolmansista maista, joita ovat kaikkien osapuolten mukaan käytännössä ainoastaan Kiina ja Turkki. Jotta tuonti ei olisi riippuvaista vain hyvin pienestä määrästä kolmansien maiden toimittajia, tarvitaan edelleen useita eri hankintalähteitä, myös unionin sisäisiä hankintalähteitä. Polkumyyntitullien käyttöönotto, mikä palauttaisi kilpailun ja tasapuoliset toimintaedellytykset unionin tuottajille, varmistaisi hankintalähteiden monipuolisuuden ja mahdollisuuden valita niistä kaikkien osapuolten pyynnön mukaisesti. |
| --- | --- |

(250)

Tällaisissa olosuhteissa unionin tuojat ja teräksestä valmistettujen palkoprofiilien käyttäjät olisivat täysin riippuvaisia tuonnista kolmansista maista, joita ovat kaikkien osapuolten mukaan käytännössä ainoastaan Kiina ja Turkki. Jotta tuonti ei olisi riippuvaista vain hyvin pienestä määrästä kolmansien maiden toimittajia, tarvitaan edelleen useita eri hankintalähteitä, myös unionin sisäisiä hankintalähteitä. Polkumyyntitullien käyttöönotto, mikä palauttaisi kilpailun ja tasapuoliset toimintaedellytykset unionin tuottajille, varmistaisi hankintalähteiden monipuolisuuden ja mahdollisuuden valita niistä kaikkien osapuolten pyynnön mukaisesti.

| (251) | Edellä esitetyn perusteella väitteet, jotka koskivat mahdollista hankintalähteiden puutetta ja mahdollista duopoli- tai monopolitilannetta, hylättiin alustavasti. |
| --- | --- |

(251)

Edellä esitetyn perusteella väitteet, jotka koskivat mahdollista hankintalähteiden puutetta ja mahdollista duopoli- tai monopolitilannetta, hylättiin alustavasti.

| (252) | Kuten johdanto-osan 245 kappaleessa mainitaan, Turkin viranomaiset esittivät lisäväitteen, jonka mukaan unionin tuotannonalaa suojellaan jo tällä hetkellä käytössä olevilla terästuotteiden, myös teräksestä valmistettujen palkoprofiilien, tuonnissa sovellettavilla suojatoimenpiteillä (65). Suojatoimenpiteet ovat kuitenkin väliaikaisia ja niillä on erilaiset perusteet ja tavoitteet kuin polkumyyntitoimenpiteillä. Sen vuoksi tämä suojatoimenpiteisiin liittyvä väite hylättiin alustavasti. |
| --- | --- |

(252)

Kuten johdanto-osan 245 kappaleessa mainitaan, Turkin viranomaiset esittivät lisäväitteen, jonka mukaan unionin tuotannonalaa suojellaan jo tällä hetkellä käytössä olevilla terästuotteiden, myös teräksestä valmistettujen palkoprofiilien, tuonnissa sovellettavilla suojatoimenpiteillä (65). Suojatoimenpiteet ovat kuitenkin väliaikaisia ja niillä on erilaiset perusteet ja tavoitteet kuin polkumyyntitoimenpiteillä. Sen vuoksi tämä suojatoimenpiteisiin liittyvä väite hylättiin alustavasti.

65

7.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (253) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinasta ja Turkista peräisin olevan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa. |
| --- | --- |

(253)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinasta ja Turkista peräisin olevan teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa.

8.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (254) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, toimenpiteiden tasoa ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön alustavat toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(254)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, toimenpiteiden tasoa ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön alustavat toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (255) | Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja (ks. 229–236 kappale). Tullien määrä asetettiin polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(255)

Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevien teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja (ks. 229–236 kappale). Tullien määrä asetettiin polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

| (256) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:







  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| | Kaikki muut yritykset | 14,7  % |
| Turkki | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| | Kaikki muut yritykset | 13,6  % |

(256)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Kiinan kansantasavalta

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Kaikki muut yritykset

14,7  %

Turkki

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Kaikki muut yritykset

13,6  %

| (257) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(257)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

9.   ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

| (258) | Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. |
| --- | --- |

(258)

Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta.

| (259) | Turkkilainen vientiä harjoittava tuottaja Özkan Demir huomautti, että kotimarkkinamyynnin määrät oli pyöristetty virheellisesti, mikä johti suurempaan polkumyyntimarginaaliin. Komissio hyväksyi väitteen tutkittuaan sitä ja korjasi virheen käyttämällä pyöristämättömiä lukuja. Tämän seurauksena väliaikainen polkumyyntimarginaali muuttui 14,3 prosentista 13,6 prosenttiin. |
| --- | --- |

(259)

Turkkilainen vientiä harjoittava tuottaja Özkan Demir huomautti, että kotimarkkinamyynnin määrät oli pyöristetty virheellisesti, mikä johti suurempaan polkumyyntimarginaaliin. Komissio hyväksyi väitteen tutkittuaan sitä ja korjasi virheen käyttämällä pyöristämättömiä lukuja. Tämän seurauksena väliaikainen polkumyyntimarginaali muuttui 14,3 prosentista 13,6 prosenttiin.

| (260) | Myös kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Changshu Longteng esitti huomautuksia, mutta ne eivät liittyneet laskelmien oikeellisuuteen. Sen vuoksi näitä huomautuksia käsitellään tutkimuksen lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(260)

Myös kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Changshu Longteng esitti huomautuksia, mutta ne eivät liittyneet laskelmien oikeellisuuteen. Sen vuoksi näitä huomautuksia käsitellään tutkimuksen lopullisessa vaiheessa.

10.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (261) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(261)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa vahvistetussa määräajassa.

| (262) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(262)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 7216 50 91 (Taric-koodi 7216509110) kuuluvien enintään 204 mm:n levyisten seostamattomasta teräksestä valmistettujen palkoprofiilien tuonnissa.

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % | 899J |
| Kiinan kansantasavalta | Kaikki muut yritykset | 14,7  % | 8999 |
| Turkki | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % | 899K |
| Turkki | Kaikki muut yritykset | 13,6  % | 8999 |

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

899J

Kiinan kansantasavalta

Kaikki muut yritykset

14,7  %

8999

Turkki

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

899K

Turkki

Kaikki muut yritykset

13,6  %

8999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaisten osapuolten on toimitettava tätä asetusta koskevat kirjalliset huomautuksensa komissiolle 15 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

2.   Asianomaisten osapuolten, jotka haluavat pyytää kuulemista komission kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Asianomaisia osapuolia, jotka haluavat pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, kehotetaan tekemään sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja voi tutkia tämän määräajan jälkeen jätetyt pyynnöt ja voi tarvittaessa päättää tällaisten pyyntöjen hyväksymisestä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Turkista peräisin olevan palkoprofiilin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 431, 14.11.2022, s. 11).

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2640

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2068, annettu 26 päivänä lokakuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 277, 27.10.2022, s. 149); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/191, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa (EUVL L 36, 17.2.2022, s. 1); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/95, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan tiettyjen Taiwanista, Indonesiasta, Sri Lankasta ja Filippiineiltä lähetettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu jokin näistä maista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 16, 25.1.2022, s. 36); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2239, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 59); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella (EUVL L 132, 19.4.2021, s. 145).

4

(5)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 80 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 208 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 59 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149–150 kappale.

5

(6)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 64 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 192 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 46 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale.

6

(7)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 66 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 193 ja 194 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 47 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale. Kiinan lainsäädännön mukaan viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puolueen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

7

(8)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 68 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 195–201 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 48–52 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123–129 kappale.

8

(9)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 74 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 202 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 53 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 130–133 kappale.

9

(10)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 75 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 203 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 54 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134–135 kappale.

10

(11)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 76 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 204 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 55 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 136–145 kappale.

11

(12)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang = en.

12

(13)  Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd (ei päiväystä). Baidu, saatavilla osoitteessa https://baike.baidu.com/item/%E6%B2%B3%E5%8C%97%E5%90%89%E6%B3%B0%E7%89%B9%E9%92%A2%E9%9B%86%E5%9B%A2%E6%9C%89%E9%99%90%E5%85%AC%E5%8F%B8/4599958 (sivustolla käyty 3.4.2023).

13

(14)  Study the century-old party history and move forward with your head held high – Tangshan Baigong Industrial Development Co., Ltd visited Li Dazhao Memorial Hall (17.6.2021). Tsuniversal, saatavilla osoitteessa https://www.tsuniversal.com/news/74.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

14

(15)  Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd (ei päiväystä). QCC, saatavilla osoitteessahttps://www.qcc.com/firm/e466e01d6e0994f2d8c8736a6d7e4da7.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

15

(16)  Jingye-konsernin puoluekomitea kiitti edistyneitä puolueen alaosastoja ja esimerkillisiä puolueen jäseniä vuonna 2022 (3.3.2023). Jingye Group, saatavilla osoitteessa http://www.hbjyjt.com/content/?2085.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

16

(17)  Ks. esimerkiksi Kiinan kommunistisen puolueen peruskirjan 33 §, Kiinan yhtiölain 19 § ja kommunistisen puolueen keskuskomitean vuonna 2020 julkaisemat suuntaviivat ”Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era”.

17

(18)  Saatavilla osoitteessa http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=5b2ddec5eba936fba45d7bd801b09f6ff30d867762906011672eaeda213c54ac&columnId=0227750914a0f2a722c5b71b220e0aa19ceb0ee2cd7a7e325a35f6591cdbf66a (sivustolla käyty 3.4.2023).

18

(19)  Ks. https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

19

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (sivustolla käyty 3.4.2023).

(20)  Ks. raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman IV jakson 3 alajakso.

20

(21)  Ks. teräsromuteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman II jakson 1 alajakso.

21

(22)  Ks. Shandongin maakunnan laivanrakennuksen ja laivakonetekniikan koneiden ja laitteiden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, saatavilla osoitteessa:http://gxt.shandong.gov.cn/art/2022/3/29/art_103885_10301690.html (sivustolla käyty 4.4.2023), ja laivanrakennuksen ja laivakonetekniikan koneiden ja laitteiden tuotannonalan kehittämistä Jiangsun maakunnassa koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, saatavilla osoitteessa https://gxt.jiangsu.gov.cn/art/2022/3/22/art_6197_10385582.html (sivustolla käyty 4.4.2023).

22

(23)  Ks. Hebein maakunnan terästeollisuusketjun klustereiden kehittämistä koskevan kolmivuotisen toimintasuunnitelman I luvun 3 jakso, saatavilla osoitteessa https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (sivustolla käyty 3.4.2023).

23

(24)  Tangshanin kunnan kansalaisten hallinto laati Tangshanin terästeollisuudelle ”1 + 3”-toimintasuunnitelman (6.6.2022). China Iron and Steel Association, saatavilla osoitteessa http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (sivustolla käyty 3.4.2023).

24

(25)  Ks. 14. viisivuotissuunnitelman aikana toteutettavan Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskevan täytäntöönpanosuunnitelman II luvun 3 jakso, saatavilla osoitteessa https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (sivustolla käyty 3.4.2023).

25

(26)  Liming, C. (2.12.2018). Longteng Special Steelin puheenjohtajan, pääjohtajan ja puoluesihteerin Ji Bingyuanin haastattelu.

26

(27)  Longteng Special Steel ja Huaneng Jiangsu aloittivat strategisen yhteistyön (22.6.2021). Sina Finance App. https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-06-22/doc-ikqcfnca2450921.shtml (sivustolla käyty 3.4.2023).

27

(28)  Export-Import Bank of Chinan Jiangsun sivukonttori allekirjoitti syventävän yhteistyösopimuksen Changshun kunnan kansanhallituksen kanssa (26.3.2021). JSCHINA, saatavilla osoitteessahttps://jsnews.jschina.com.cn/xhh/news/202103/t20210326_2753645.shtml (sivustolla käyty 3.4.2023).

28

(29)  Liikenneviraston puoluekomitea ja Longteng Special Steel pitivät allekirjoitusseremonian puolueen kehittämistä varten (5.8.2020). Changshun viranomaiset, saatavilla osoitteessa http://www.changshu.gov.cn/zgcs/c100297/202008/03d86105d1b24c0093db89f968f834f7.shtml (sivustolla käyty 3.4.2023).

29

(30)  Huang Yixin (ei päiväystä), Aiqicha Baidu, saatavilla osoitteessahttps://aiqicha.baidu.com/person?personId=4736c00788016f6251d98eb690072596 (sivustolla käyty 3.4.2023).

30

(31)  Maaraportti, III osa, luku 14, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

31

(32)  Ks. Kiinan 14. kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen viisivuotissuunnitelma ja pitkän aikavälin suunnitelmat vuodelle 2035, III osa, VIII artikla, saatavilla osoitteessa https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (sivustolla käyty 3.4.2023).

32

(33)  Ks. erityisesti raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman I ja II jakso.

33

(34)  Ks. raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman s. 22.

34

(35)  Ks. Hebei Tangshanin kunnan vuoden 2022 rauta- ja terässektorin ”1 + 3”-toimintasuunnitelman 4 luvun 2 jakso, saatavilla osoitteessa http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (sivustolla käyty 3.4.2023).

35

(36)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

36

(37)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

37

(38)  
  EUVL L 450, 16.12.2021, s. 59.

38

(39)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/687, annettu 2 päivänä toukokuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 116, 3.5.2019, s. 5).

39

(40)  https://www.gtis.com/gta

40

(41)  https://xml.metalbulletin.com/mb-index.html

41

(42)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/In$dex?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

42

(43)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-202245567

43

(44)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri

44

(45)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/353, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ajoneuvojen teräspyörien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 65, 4.3.2020, s. 9).

45

(46)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1408, annettu 6 päivänä lokakuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 325, 7.10.2020, s. 26).

46

(47)  
  EUVL L 450, 16.12.2021, s. 59.

47

(48)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/687, annettu 2 päivänä toukokuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 116, 3.5.2019, s. 5).

48

(49)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/95, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan tiettyjen Taiwanista, Indonesiasta, Sri Lankasta ja Filippiineiltä lähetettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu jokin näistä maista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 16, 25.1.2022, s. 36).

49

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen.

50

(51)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

51

(52)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-January-2023-49655

52

(53)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2022-45567

53

(54)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri/Tarifeler_01092022.jpg

54

(55)  Tutkimusajanjakson ensimmäisenä kuukautena (lokakuu 2021) yksi euro vastasi 10,6809:ää Turkin liiraa ja tutkimusajanjakson viimeisenä kuukautena 18,1465:tä Turkin liiraa (arvo nousi siis 70 %). Lähteet: Euroopan keskuspankki, budjettipääosasto ja Pacific Exchange Rate Service.

55

(56)  Kotimarkkinamyynti tapahtui ulkomaan valuutassa.

56

(57)  Valituksen liitteet F.7.9 ja H.9.1.

57

(58)  Tämä suuntaus vahvistettiin myös valituksen tekijän unionin tuottajia koskevaan kyselylomakkeeseen antaman vastauksen taulukossa 5, asianomaisten osapuolten tarkastettavaksi tarkoitetussa versiossa (Tron-asiakirja t22.006788).

58

(59)  Tämä suuntaus vahvistettiin myös valituksen tekijän unionin tuottajia koskevaan kyselylomakkeeseen antaman vastauksen taulukossa 7, tarkemmin sanottuna sen asianomaisten osapuolten tarkastettavaksi tarkoitetussa versiossa (Tron-asiakirja t22.006788).

59

(60)  Tämä suuntaus vahvistettiin myös valituksen tekijän unionin tuottajia koskevaan kyselylomakkeeseen antaman vastauksen taulukossa 12, asianomaisten osapuolten tarkastettavaksi tarkoitetussa versiossa (Tron-asiakirja t22.006788).

60

(61)  Orbis-tietokanta, Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

61

(62)  Tämä suuntaus vahvistettiin myös valituksen tekijän unionin tuottajia koskevaan kyselylomakkeeseen antaman vastauksen taulukossa 29, asianomaisten osapuolten tarkastettavaksi tarkoitetussa versiossa (Tron-asiakirja t22.006788).

62

(63)  Tämä suuntaus vahvistettiin myös valituksen tekijän unionin tuottajia koskevaan kyselylomakkeeseen antaman vastauksen yhteenvetotaulukon asianomaisten osapuolten tarkastettavaksi tarkoitetussa versiossa (Tron-asiakirja t22.006788).

63

(64)  Ks. valituksen liite F.7.8, saatavilla avoimessa tiedostossa, ja British Steelin teräksestä valmistettujen palkoprofiilien esite, saatavilla osoitteessa https://britishsteel.co.uk/what-we-do/special-profiles/bulb-flats/ (sivustolla käyty viimeksi 14.4.2023).

64

(*1)  Valituksen tekijä ei harjoittanut vientiä tutkimusajanjakson aikana.

*1

(65)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/978, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 muuttamisesta (EUVL L 167, 24.6.2022, s. 58).

65

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 12.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 177/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 177/107

---

EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ ISRAELIN VALTION HALLITUKSEN VÄLISELLÄ EURO–VÄLIMERI-ILMAILUSOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS nro 1/2023,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2023,

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen liitteen IV korvaamisesta [2023/1445]

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 6 kohdan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Korvataan 1 päivästä elokuuta 2023 alkaen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen liite IV tämän päätöksen liitteenä olevalla tekstillä.

Tehty Tel Avivissa 4 päivänä heinäkuuta 2023.

Sekakomitean puolesta

Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja

Klaus GEIL

Israelin hallituksen valtuuskunnan johtaja

Ishay DON-YEHIYA

---

(1)  
  EUVL L 208, 2.8.2013, s. 3.

1

---

LIITE

”LIITE IV

SIVIILI-ILMAILUUN LIITTYVÄT SÄÄNNÖT

Tässä sopimuksessa tarkoitetut Euroopan unionin lainsäädännön vastaavat lakisääteiset vaatimukset ja normit on annettu seuraavissa säädöksissä. Yksittäisiä säädöksiä koskevat erityiset mukautukset on tarvittaessa mainittu niiden jäljessä. Vastaavia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja sovelletaan liitteen VI mukaisesti, jollei tässä liitteessä tai siirtymämääräyksiä koskevassa liitteessä II muuta määrätä.

A.   Ilmailun turvallisuus

A.1   Luettelo toimintakieltoon asetetuista lentoliikenteen harjoittajista

Israel toteuttaa mahdollisimman pian sellaisia toimenpiteitä vastaavat toimenpiteet, joita EU:n jäsenvaltiot ovat toteuttaneet turvallisuussyistä toimintakieltoon asetettujen lentoliikenteen harjoittajien luettelon pohjalta.

Toimenpiteet toteutetaan niiden asiaankuuluvien sääntöjen mukaisesti, jotka koskevat toimintakieltoon asetettujen lentoliikenteen harjoittajien luettelon laatimista ja julkaisemista sekä lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamista lentomatkustajille. Säännöt on vahvistettu seuraavissa EU:n säädöksissä:

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2111/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan yhteisön luettelon laatimisesta ja lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamisesta lentomatkustajille sekä direktiivin 2004/36/EY 9 artiklan kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1),

| — | asetus (EU) 2019/1243, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019 (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241). |
| --- | --- |

—

asetus (EU) 2019/1243, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019 (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241).

Sovellettavat säännökset: 1–13 artikla, liite.

Komission asetus (EY) N:o 473/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 II luvussa tarkoitetun yhteisön luettelon laatimissäännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 8)

Sovellettavat säännökset: 1–6 artikla, liitteet A–C.

Komission asetus (EY) N:o 474/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 luvussa II tarkoitetusta yhteisön luettelosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 14), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksilla.

Sovellettavat säännökset: 1–3 artikla, liitteet A–B.

Jos toimenpide aiheuttaa vakavaa huolta Israelille, Israel voi keskeyttää sen soveltamisen, jolloin sen on viipymättä tämän sopimuksen 22 artiklan 11 kohdan f alakohdan mukaan annettava asia sekakomitean käsiteltäväksi.

A.2   Onnettomuuksien/vaaratilanteiden tutkinta ja poikkeamista ilmoittaminen

A.2.1   Asetus (EU) N:o 996/2010

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 996/2010, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä ja direktiivin 94/56/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 295, 12.11.2010, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | asetus (EU) N:o 376/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014 (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18), |
| --- | --- |

—

asetus (EU) N:o 376/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014 (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18),

| — | asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–5 artikla, 8–18 artiklan 2 kohta, 20, 21 ja 23 artikla, liite.

Huom.

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1128, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2019, eurooppalaiseen keskusrekisteriin tallennettujen turvallisuussuositusten ja niihin saatujen vastausten käyttöoikeuksista ja päätöksen 2012/780/EU kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 177, 2.7.2019, s. 112).

A.2.2   Asetus (EU) N:o 376/2014

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 376/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, poikkeamien ilmoittamisesta, analysoinnista ja seurannasta siviili-ilmailun alalla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY, komission asetusten (EY) N:o 1321/2007 ja (EY) N:o 1330/2007 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–7 artikla, 9 artiklan 3 kohta, 10 artiklan 2–4 kohta, 11 artiklan 1 ja 7 kohta, 13 artikla, lukuun ottamatta 9 kohtaa, 14–16 artikla, 21–23 artikla, 24 artiklan 3 kohta, liitteet I–III.

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2034, annettu 6 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täydentämisestä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 1).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1018, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 mukaisesti pakollisesti ilmoitettavien siviili-ilmailun poikkeamien luokittelua koskevan luettelon vahvistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 163, 30.6.2015, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–2 artikla, liitteet I–V.

B.   Ilmaliikenteen hallinta

PERUSASETUKSET

Jakso A:

B.1   Asetus (EY) N:o 549/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

Sovellettavat säännökset: 1 artiklan 1–3 kohta, 2 artikla, 4 artiklan 1–4 kohta, 9 ja 10 artikla, 11 artiklan 1 ja 2 kohta, 3 kohdan b ja d alakohta ja 4–6 kohta, 13 artikla.

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan täytäntöön panemiseksi Israel laatii ja toteuttaa kansallisen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän, joka sisältää seuraavat:

| — | kansalliset suorituskykytavoitteet suorituskyvyn kannalta keskeisillä ympäristön, kapasiteetin ja kustannustehokkuuden osa-alueilla. Tavoitteet asetetaan käyttäen valtiollista mekanismia ja ottaen huomioon kansalliselta valvontaviranomaiselta saatavat tiedot; |
| --- | --- |

—

kansalliset suorituskykytavoitteet suorituskyvyn kannalta keskeisillä ympäristön, kapasiteetin ja kustannustehokkuuden osa-alueilla. Tavoitteet asetetaan käyttäen valtiollista mekanismia ja ottaen huomioon kansalliselta valvontaviranomaiselta saatavat tiedot;

| — | suorituskykysuunnitelma, joka on yhdenmukainen suorituskykytavoitteiden kanssa ja sisältää tiedot investoinneista ilmaliikenteen hallintaan, erityisesti tiedot, jotka koskevat yhdenmukaistamista SESARin käyttöönottoa koskeviin suunnitelmiin, yhteiset hankkeet mukaan lukien. Suorituskykysuunnitelman laatii lennonvarmistuspalvelun tarjoaja ilmatilan käyttäjiä kuultuaan; |
| --- | --- |

—

suorituskykysuunnitelma, joka on yhdenmukainen suorituskykytavoitteiden kanssa ja sisältää tiedot investoinneista ilmaliikenteen hallintaan, erityisesti tiedot, jotka koskevat yhdenmukaistamista SESARin käyttöönottoa koskeviin suunnitelmiin, yhteiset hankkeet mukaan lukien. Suorituskykysuunnitelman laatii lennonvarmistuspalvelun tarjoaja ilmatilan käyttäjiä kuultuaan;

Suorituskykysuunnitelman yhdenmukaisuuden kansallisten suorituskykytavoitteiden kanssa arvioi kansallinen valvontaviranomainen, ja jos havaitaan epäyhdenmukaisuuksia, se voi päättää suosittaa, että lennonvarmistuspalvelun tarjoaja ehdottaa tarkistettuja suorituskykytavoitteita ja aiheellisia toimenpiteitä. Jos kansallinen valvontaviranomainen toteaa, että tarkistetut suorituskykytavoitteet ja aiheelliset toimenpiteet eivät ole riittäviä, se voi päättää, että lennonvarmistuspalvelun tarjoajan on toteutettava korjaavia toimenpiteitä.

Suorituskykysuunnitelman viiteajanjaksosta päättää Israel, joka ilmoittaa sen sekakomitealle.

Kansallinen valvontaviranomainen tekee säännöllisesti arviointeja suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta.

B.2   Asetus (EY) N:o 550/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

Sovellettavat säännökset: 2 artiklan 1 ja 2 kohta sekä 4–6 kohta, 4 artikla, 7 artiklan 1 ja 2 kohta sekä 4–5 kohta ja 7 kohta, 8 artiklan 1, 3 ja 4 kohta, 9, 10 ja 11 artikla, 12 artiklan 1–4 kohta, 18 artiklan 1 ja 2 kohta, liite II.

B.3   Asetus (EY) N:o 551/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

Sovellettavat säännökset: 1 artikla, 3 a artikla, 4 artikla, 6 artiklan 1–5 ja 7 kohta, 7 artiklan 1 ja 3 kohta, 8 artikla.

B.4   Asetus (EY) N:o 552/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

Sovellettavat säännökset: 1–3 artikla, 4 artiklan 2 kohta, 5–6 a artikla, 7 artiklan 1 kohta, 8 artikla, liitteet I–V.

Huom. Tämä asetus ((EY) N:o 552/2004) on kumottu asetuksella (EU) 2018/1139 11 päivästä syyskuuta 2018. Mainitun asetuksen 4, 5, 6, 6 a ja 7 artiklaa sekä sen liitteitä III ja IV sovelletaan kuitenkin tämän asetuksen 47 artiklassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten soveltamispäivään asti ja siltä osin kuin kyseisissä säädöksissä käsitellään asetuksen (EY) N:o 552/2004 asiaa koskevien säännösten kohdetta ja joka tapauksessa enintään 12 päivään syyskuuta 2023.

Asetukset (EY) N:o 549/2004–552/2004 sellaisina kuin ne ovat muutettuina asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi 21 päivänä lokakuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1070/2009

B.5   Asetus (EU) 2018/1139

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–3 artikla, 40–54 artikla, liite VIII.

Jakso B:

B.2   Asetus (EY) N:o 550/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

Sovellettavat säännökset: 2 artiklan 3 kohta, 7 artiklan 6 ja 8 kohta, 8 artiklan 2 ja 5 kohta, 9 a artiklan 1–5 kohta, 13 artikla.

B.3   Asetus (EY) N:o 551/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

Sovellettavat säännökset: 3 artikla, 6 artiklan 6 kohta.

Asetukset (EY) N:o 549/2004–552/2004 sellaisina kuin ne ovat muutettuina asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi 21 päivänä lokakuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1070/2009

B.5   Asetus (EU) 2018/1139

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–3 artikla, 40–54 artikla, liite VIII.

TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖT

Seuraavia säädöksiä sovelletaan ja ne ovat merkityksellisiä, jollei liitteessä VI toisin määrätä ”perusasetuksiin” liittyvien vastaavien lakisääteisten vaatimusten ja normien osalta:

Palvelujen tarjonta (asetus (EY) N:o 550/2004)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla: |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338, annettu 11 päivänä elokuuta 2021 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12), |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338, annettu 11 päivänä elokuuta 2021 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/938, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022 (EUVL L 209, 10.8.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/938, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022 (EUVL L 209, 10.8.2022, s. 1).

Israel voi säilyttää sääpalvelujen tarjoajansa valtiollisena elimenä.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 409/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 123, 4.5.2013, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116, annettu 1 päivänä helmikuuta 2021 (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10). |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116, annettu 1 päivänä helmikuuta 2021 (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116, annettu 1 päivänä helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 550/2004 säädetyn eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteutusta tukevan ensimmäisen yhteishankkeen perustamisesta, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 muuttamisesta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10).

Ilmatila (asetus (EY) N:o 551/2004)

Komission asetus (EU) N:o 255/2010, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, ilmaliikennevirtojen säätelyä koskevista yhteisistä säännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 80, 26.3.2010, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14), |
| --- | --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1006, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2016 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 8), |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1006, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2016 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 8),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2159, annettu 20 päivänä marraskuuta 2017 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 45). |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2159, annettu 20 päivänä marraskuuta 2017 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 45).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, yhteisistä lentosäännöistä, lennonvarmistuspalveluja ja -menetelmiä koskevista operatiivisista säännöksistä sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011 ja asetusten (EY) N:o 1265/2007, (EY) N:o 1794/2006, (EY) N:o 730/2006, (EY) N:o 1033/2006 ja (EU) N:o 255/2010 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | komission asetus (EU) 2015/340, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015 (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

komission asetus (EU) 2015/340, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015 (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1185, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2016 (EUVL L 196, 21.7.2016, s. 3), |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1185, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2016 (EUVL L 196, 21.7.2016, s. 3),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14). |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14).

Komission asetus (EY) N:o 2150/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevista yhteisistä säännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 342, 24.12.2005, s. 20).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/123, annettu 24 päivänä tammikuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 28, 31.1.2019, s. 1).

Yhteentoimivuus (asetus (EY) N:o 552/2004)

Komission asetus (EY) N:o 262/2009, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2009, S-moodikyselykoodien koordinoitua jakamista ja käyttöä koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 31.3.2009, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11). |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11).

Komission asetus (EY) N:o 633/2007, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2007, lennonjohtoyksiköiden välillä tapahtuvaan lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen käytettävän lentotietosanomien siirtoyhteyskäytännön soveltamisvaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 146, 8.6.2007, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | komission asetus (EU) N:o 283/2011, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2011 (EUVL L 77, 23.3.2011, s. 23). |
| --- | --- |

—

komission asetus (EU) N:o 283/2011, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2011 (EUVL L 77, 23.3.2011, s. 23).

Komission asetus (EY) N:o 1033/2006, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2006, lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 46), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14), |
| --- | --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 428/2013, annettu 8 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 127, 9.5.2013, s. 23), |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 428/2013, annettu 8 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 127, 9.5.2013, s. 23),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2120, annettu 2 päivänä joulukuuta 2016 (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 70), |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2120, annettu 2 päivänä joulukuuta 2016 (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 70),

| — | komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/139, annettu 29 päivänä tammikuuta 2018 (EUVL L 25, 30.1.2018, s. 4). |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/139, annettu 29 päivänä tammikuuta 2018 (EUVL L 25, 30.1.2018, s. 4).

Komission asetus (EY) N:o 1032/2006, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2006, lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| komission asetus (EY) N:o 30/2009, annettu 16 päivänä tammikuuta 2009 (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 20). |
| --- |

komission asetus (EY) N:o 30/2009, annettu 16 päivänä tammikuuta 2009 (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 20).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1206/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, ilma-alusten tunnistamista koskevista vaatimuksista yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvomiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 23), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1). |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1207/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvonnan suorituskykyä ja yhteentoimivuutta koskevista vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1028/2014, annettu 26 päivänä syyskuuta 2014 (EUVL L 284, 30.9.2014, s. 7), |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1028/2014, annettu 26 päivänä syyskuuta 2014 (EUVL L 284, 30.9.2014, s. 7),

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/386, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2017 (EUVL L 59, 7.3.2017, s. 34), |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/386, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2017 (EUVL L 59, 7.3.2017, s. 34),

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1). |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1).

Komission asetus (EY) N:o 29/2009, annettu 16 päivänä tammikuuta 2009, tiedonsiirtopalveluja koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/310, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015 (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 30), |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/310, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015 (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 30),

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1170, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2019 (EUVL L 183, 9.7.2019, s. 6), |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1170, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2019 (EUVL L 183, 9.7.2019, s. 6),

| komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2012, annettu 29 päivänä marraskuuta 2019 (EUVL L 312, 3.12.2019, s. 95), |
| --- |

komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2012, annettu 29 päivänä marraskuuta 2019 (EUVL L 312, 3.12.2019, s. 95),

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/208, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 43, 17.2.2020, s. 72). |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/208, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 43, 17.2.2020, s. 72).

Sekakomitea tekee päätöksen siitä, mistä päivämäärästä alkaen Israel soveltaa asetusta (EY) N:o 29/2009 vastaavia vaatimuksia ja normeja. Siihen asti, kun tällainen sekakomitean päätös on tehty, asetuksen (EY) N:o 29/2009 ei katsota olevan liitteessä II olevassa 5 kohdassa määrätyn arvioinnin soveltamisen osalta osa tätä liitettä.

Asetuksesta (EU) 2018/1139 johtuvat ATM/ANS-vaatimukset

Komission asetus (EU) 2015/340, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015, lennonjohtajien lupakirjoja ja todistuksia koskevista teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 923/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 805/2011 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1).

Israelia ei vaadita perustamaan instituutioina toimivia ilmailulääketieteen keskuksia. Vastaavuuden arvioinnissa keskitytään ilmailulääkäreitä ja lääketieteellisiä normeja koskeviin tosiasiallisiin vaatimuksiin.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:





  komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177, annettu 7 päivänä elokuuta 2020 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12),

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338, annettu 11 päivänä elokuuta 2021 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12), |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338, annettu 11 päivänä elokuuta 2021 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12),

| komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/938, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022 (EUVL L 209, 10.8.2022, s. 1). |
| --- |

komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/938, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022 (EUVL L 209, 10.8.2022, s. 1).

Israelia ei vaadita perustamaan viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen (CNS) tarjoajaa erilliseksi muiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajasta/tarjoajista eikä sertifioimaan sitä riippumattomasti muiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajasta/tarjoajista. Sertifioidessaan lennonvarmistuspalvelun tarjoajan, joka vastaa myös viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjonnasta, Israel tarkistaa asetuksen (EU) 2017/373 6 artiklan a–c alakohdan ja liitteen VIII vaatimusten täyttymisen, mutta sitä ei vaadita tarkistamaan viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen riippumattomuutta muiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajasta/tarjoajista.

C.   Ympäristö

C.1   Asetus (EU) N:o 598/2014

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 598/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, tasapainoisen lähestymistavan mukaista meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista unionin lentoasemilla koskevista säännöistä ja menettelyistä sekä direktiivin 2002/30/EY kumoamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 65).

Sovellettavat säännökset: 3, 4, 5, 6, 8 ja 10 artikla, liitteet I ja II.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta (EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| asetus (EY) N:o 1137/2008, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008 (EUVL L 311, 21.11.2008, s. 1), |
| --- |

asetus (EY) N:o 1137/2008, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008 (EUVL L 311, 21.11.2008, s. 1),

| komission direktiivi (EU) 2015/996, annettu 19 päivänä toukokuuta 2015 (EUVL L 168, 1.7.2015, s. 1), |
| --- |

komission direktiivi (EU) 2015/996, annettu 19 päivänä toukokuuta 2015 (EUVL L 168, 1.7.2015, s. 1),

| asetus (EU) 2019/1010, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019 (EUVL L 170, 25.6.2019, s. 115), |
| --- |

asetus (EU) 2019/1010, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019 (EUVL L 170, 25.6.2019, s. 115),

| asetus (EU) 2019/1243, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019 (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241), |
| --- |

asetus (EU) 2019/1243, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019 (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241),

| komission direktiivi (EU) 2020/367, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2020 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 132). |
| --- |

komission direktiivi (EU) 2020/367, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2020 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 132).

Sovellettavat säännökset: siten kuin tarpeen asetuksen (EU) N:o 598/2014 moitteettoman soveltamisen kannalta.

C.2   Direktiivi 2006/93/EY

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/93/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä 1 olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 374, 27.12.2006, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–3 artikla ja 5 artikla.

D.   Lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuu

D.1   Neuvoston asetus (EY) N:o 2027/97

Neuvoston asetus (EY) N:o 2027/97, annettu 9 päivänä lokakuuta 1997, matkustajien ja heidän matkatavaroidensa ilmakuljetusta koskevasta lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuusta (EYVL L 285, 17.10.1997, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| asetus (EY) N:o 889/2002, annettu 13 päivänä toukokuuta 2002 (EYVL L 140, 30.5.2002, s. 2). |
| --- |

asetus (EY) N:o 889/2002, annettu 13 päivänä toukokuuta 2002 (EYVL L 140, 30.5.2002, s. 2).

Sovellettavat säännökset: 2 artiklan 1 kohdan a ja c–g alakohta, 3–6 artikla.

E.   Kuluttajien oikeudet ja henkilötietojen suoja

E.2   Asetus (EU) 2016/679

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

Sovellettavat säännökset: Kun tarpeen siviili-ilmailun kannalta.

E.3   Asetus (EY) N:o 261/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1–16 artikla.

E.4   Asetus (EY) N:o 1107/2006

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 1).

Sovellettavat säännökset: 1 artiklan 1 kohta, 2–16 artikla, liitteet I ja II.

F.   Sosiaaliset näkökohdat

F.1   Neuvoston direktiivi 2000/79/EY

Neuvoston direktiivi 2000/79/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, Euroopan lentoyhtiöiden liiton (AEA), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF), Euroopan ohjaamomiehistöyhdistyksen (ECA), Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden yhdistyksen (ERA) ja Kansainvälisen tilauslentoyhtiöiden järjestön (IACA) tekemän, siviili-ilmailun liikkuvien työntekijöiden työajan järjestämistä koskevan eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYVL L 302, 1.12.2000, s. 57).

Sovellettavat säännökset: liitteessä olevan 1 lausekkeen 1 kohta ja 2–9 lauseke.

---