# Euroopan unionin L 141/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 141 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta31. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 141

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta31. toukokuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2023/1049, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja IV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalaöljyn, pendimetaliinin, lampaanrasvan ja spirotetramaatin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1050, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1051, annettu 22 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin liittymisestä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan annetun päätöksen (EU) 2019/1754 muuttamisesta | 34 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1052, annettu 22 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin ja Japanin välisellä siviili-ilmailun turvallisuutta koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen | 38 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1053, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/588 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin turvallisten yhteyksien ohjelman nojalla tarjottavien valtiollisten palvelujen toiminnallisista vaatimuksista ja palvelukokonaisuudesta | 44 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1054, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin avaruusohjelman nojalla perustetun järjestelmän tarjoamien valtiollisen satelliittiviestinnän palvelujen palvelukokonaisuudesta | 49 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1055, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, satelliittiviestintäkapasiteetin, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tehtävän täyttämiseksi | 57 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2023/1049, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja IV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalaöljyn, pendimetaliinin, lampaanrasvan ja spirotetramaatin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1050, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

16

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1051, annettu 22 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin liittymisestä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan annetun päätöksen (EU) 2019/1754 muuttamisesta

34

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1052, annettu 22 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin ja Japanin välisellä siviili-ilmailun turvallisuutta koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

38

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1053, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/588 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin turvallisten yhteyksien ohjelman nojalla tarjottavien valtiollisten palvelujen toiminnallisista vaatimuksista ja palvelukokonaisuudesta

44

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1054, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin avaruusohjelman nojalla perustetun järjestelmän tarjoamien valtiollisen satelliittiviestinnän palvelujen palvelukokonaisuudesta

49

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1055, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, satelliittiviestintäkapasiteetin, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tehtävän täyttämiseksi

57

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2023/992, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston 16 jäsenen nimittämisestä ( EUVL L 135, 23.5.2023 ) | 67 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2023/992, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston 16 jäsenen nimittämisestä ( EUVL L 135, 23.5.2023 )

( EUVL L 135, 23.5.2023 )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2023/1049,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja IV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalaöljyn, pendimetaliinin, lampaanrasvan ja spirotetramaatin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Pendimetaliinin ja spirotetramaatin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II. Kalaöljy ja lampaanrasva sisältyvät kyseisen asetuksen liitteeseen IV. |
| --- | --- |

(1)

Pendimetaliinin ja spirotetramaatin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II. Kalaöljy ja lampaanrasva sisältyvät kyseisen asetuksen liitteeseen IV.

| (2) | Tehoaineesta pendimetaliini toimitettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 1 kohdan nojalla hakemus, jossa pyydetään voimassa olevien jäämän enimmäismäärien muuttamista herneiden (silpimättömät), papujen (silpimättömät) ja purjon osalta. Tehoaineesta spirotetramaatti toimitettiin vastaava hakemus yrttien ja syötävien kukkien osalta. |
| --- | --- |

(2)

Tehoaineesta pendimetaliini toimitettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 1 kohdan nojalla hakemus, jossa pyydetään voimassa olevien jäämän enimmäismäärien muuttamista herneiden (silpimättömät), papujen (silpimättömät) ja purjon osalta. Tehoaineesta spirotetramaatti toimitettiin vastaava hakemus yrttien ja syötävien kukkien osalta.

| (3) | Asianomaiset jäsenvaltiot arvioivat nämä hakemukset asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti, ja arviointiraportit toimitettiin komissiolle. |
| --- | --- |

(3)

Asianomaiset jäsenvaltiot arvioivat nämä hakemukset asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti, ja arviointiraportit toimitettiin komissiolle.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi hakemukset ja arviointiraportit ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellut lausunnot (2) ehdotetuista jäämien enimmäismääristä. Se toimitti lausunnot hakijoille, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti ne. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, arvioi hakemukset ja arviointiraportit ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellut lausunnot (2) ehdotetuista jäämien enimmäismääristä. Se toimitti lausunnot hakijoille, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti ne.

| (5) | Spirotetramaatin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen ei antanut suositusta yrttejä ja syötäviä kukkia (muut) koskevasta erityisestä jäämän enimmäismäärästä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin, että riskinhallinnasta vastaavat tahot voivat harkita jäämän enimmäismäärän 10 mg/kg soveltamista koko yrttien ja syötävien kukkien ryhmään ja että tämä olisi kuluttajien kannalta turvallista. Sen vuoksi on aiheellista ehdottaa spirotetramaatin jäämän enimmäismäärän vahvistamista yrteissä ja syötävissä kukissa (muut) tasolle 10 mg/kg asiaankuuluvien komission teknisten ohjeiden mukaisesti (3). |
| --- | --- |

(5)

Spirotetramaatin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen ei antanut suositusta yrttejä ja syötäviä kukkia (muut) koskevasta erityisestä jäämän enimmäismäärästä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin, että riskinhallinnasta vastaavat tahot voivat harkita jäämän enimmäismäärän 10 mg/kg soveltamista koko yrttien ja syötävien kukkien ryhmään ja että tämä olisi kuluttajien kannalta turvallista. Sen vuoksi on aiheellista ehdottaa spirotetramaatin jäämän enimmäismäärän vahvistamista yrteissä ja syötävissä kukissa (muut) tasolle 10 mg/kg asiaankuuluvien komission teknisten ohjeiden mukaisesti (3).

| (6) | Pendimetaliinin ja spirotetramaatin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että kaikki toimitettavien tietojen täydellisyyttä koskevat vaatimukset täyttyivät ja että hakijoiden pyytämät muutokset jäämien enimmäismääriin olivat kuluttajien turvallisuuden kannalta hyväksyttäviä 27 erityiselle kuluttajaryhmälle Euroopassa tehdyn kuluttajien altistumisen arvioinnin perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti päätelmässään huomioon kyseisten aineiden toksikologisia ominaisuuksia koskevat uusimmat tiedot. Kaikkien näitä aineita mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kulutuksesta johtuva pitkäaikainen altistuminen näille aineille taikka asianomaisten tuotteiden suuresta kulutuksesta johtuva lyhytaikainen altistuminen eivät kumpikaan osoittaneet, että hyväksyttävä päiväsaanti tai akuutin altistumisen viiteannos olisivat vaarassa ylittyä. |
| --- | --- |

(6)

Pendimetaliinin ja spirotetramaatin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että kaikki toimitettavien tietojen täydellisyyttä koskevat vaatimukset täyttyivät ja että hakijoiden pyytämät muutokset jäämien enimmäismääriin olivat kuluttajien turvallisuuden kannalta hyväksyttäviä 27 erityiselle kuluttajaryhmälle Euroopassa tehdyn kuluttajien altistumisen arvioinnin perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti päätelmässään huomioon kyseisten aineiden toksikologisia ominaisuuksia koskevat uusimmat tiedot. Kaikkien näitä aineita mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kulutuksesta johtuva pitkäaikainen altistuminen näille aineille taikka asianomaisten tuotteiden suuresta kulutuksesta johtuva lyhytaikainen altistuminen eivät kumpikaan osoittaneet, että hyväksyttävä päiväsaanti tai akuutin altistumisen viiteannos olisivat vaarassa ylittyä.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellut lausunnot ja asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdassa luetellut merkitykselliset tekijät huomioon ottaen on aiheellista todeta, että ehdotetut muutokset jäämien enimmäismääriin ovat kyseisen asetuksen vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellut lausunnot ja asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdassa luetellut merkitykselliset tekijät huomioon ottaen on aiheellista todeta, että ehdotetut muutokset jäämien enimmäismääriin ovat kyseisen asetuksen vaatimusten mukaiset.

| (8) | Kalaöljy ja lampaanrasva on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteeseen IV väliaikaisesti, kunnes niiden arviointi joko neuvoston direktiivin 91/414/ETY (4) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (5) nojalla saatetaan päätökseen ja kunnes kyseisten tehoaineiden jäämien enimmäismäärät on arvioitu asetuksen (EU) N:o 396/2005 12 artiklan mukaisesti. Kyseisten tehoaineiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisen hyväksynnän uusimishakemuksen yhteydessä elintarviketurvallisuusviranomainen antoi päätelmänsä (6) kalaöljyä ja lampaanrasvaa sisältävien torjunta-aineiden riskinarviointia koskevasta vertaisarvioinnista. Näiden päätelmien perusteella kalaöljylle ja lampaanrasvalle ei vaadita jäämien enimmäismääriä. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää edelleen kyseiset aineet asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä IV. |
| --- | --- |

(8)

Kalaöljy ja lampaanrasva on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteeseen IV väliaikaisesti, kunnes niiden arviointi joko neuvoston direktiivin 91/414/ETY (4) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (5) nojalla saatetaan päätökseen ja kunnes kyseisten tehoaineiden jäämien enimmäismäärät on arvioitu asetuksen (EU) N:o 396/2005 12 artiklan mukaisesti. Kyseisten tehoaineiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisen hyväksynnän uusimishakemuksen yhteydessä elintarviketurvallisuusviranomainen antoi päätelmänsä (6) kalaöljyä ja lampaanrasvaa sisältävien torjunta-aineiden riskinarviointia koskevasta vertaisarvioinnista. Näiden päätelmien perusteella kalaöljylle ja lampaanrasvalle ei vaadita jäämien enimmäismääriä. Sen vuoksi on aiheellista säilyttää edelleen kyseiset aineet asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä IV.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja IV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pendimethalin in peas (with pods), beans (with pods) and leeks. EFSA Journal 2023; 21(3):7663.

2

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers. EFSA Journal 2022;20(12):7668.

(3)  Commission Technical Guidelines on data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin (SANTE/2019/12752)

3

(4)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

5

(6)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat. EFSA Journal 2022;20(1):7079.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat. EFSA Journal 2022;20(1):7073.

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja IV seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä II olevat pendimetaliinia ja spirotetramaattia koskevat sarakkeet seuraavasti:

  ”
  Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)









  Koodinumero | Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan  (1) | Pendimetaliini (F) | Spirotetramaatin ja spirotetramaatti-enolin summa ilmaistuna spirotetramaattina (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT | 0,05  (*1) | |
| 0110000 | Sitrushedelmät | | 0,5 |
| 0110010 | Greipit | | |
| 0110020 | Appelsiinit | | |
| 0110030 | Sitruunat | | |
| 0110040 | Limetit | | |
| 0110050 | Mandariinit | | |
| 0110990 | Muut (2) | | |
| 0120000 | Pähkinät | | 0,5 |
| 0120010 | Mantelit | | |
| 0120020 | Parapähkinät | | |
| 0120030 | Cashewpähkinät | | |
| 0120040 | Kastanjat | | |
| 0120050 | Kookospähkinät | | |
| 0120060 | Hasselpähkinät | | |
| 0120070 | Makadamiat | | |
| 0120080 | Pekaanipähkinät | | |
| 0120090 | Pinjansiemenet | | |
| 0120100 | Pistaasipähkinät | | |
| 0120110 | Jalopähkinät | | |
| 0120990 | Muut (2) | | |
| 0130000 | Siemenhedelmät | | 0,7 |
| 0130010 | Omenat | | |
| 0130020 | Päärynät | | |
| 0130030 | Kvittenit | | |
| 0130040 | Mispelit | | |
| 0130050 | Japaninmispelit/lokvatit/nisperot | | |
| 0130990 | Muut (2) | | |
| 0140000 | Kivihedelmät | | 3 |
| 0140010 | Aprikoosit | | |
| 0140020 | Kirsikat | | |
| 0140030 | Persikat | | |
| 0140040 | Luumut | | |
| 0140990 | Muut (2) | | |
| 0150000 | Marjat ja pienet hedelmät | | |
| 0151000 | a) | Viinirypäleet |

1)

Korvataan liitteessä II olevat pendimetaliinia ja spirotetramaattia koskevat sarakkeet seuraavasti:

”
  Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)

Koodinumero

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan  (1)

Pendimetaliini (F)

Spirotetramaatin ja spirotetramaatti-enolin summa ilmaistuna spirotetramaattina (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT

0,05  (*1)

0110000

Sitrushedelmät

0,5

0110010

Greipit

0110020

Appelsiinit

0110030

Sitruunat

0110040

Limetit

0110050

Mandariinit

0110990

Muut (2)

0120000

Pähkinät

0,5

0120010

Mantelit

0120020

Parapähkinät

0120030

Cashewpähkinät

0120040

Kastanjat

0120050

Kookospähkinät

0120060

Hasselpähkinät

0120070

Makadamiat

0120080

Pekaanipähkinät

0120090

Pinjansiemenet

0120100

Pistaasipähkinät

0120110

Jalopähkinät

0120990

Muut (2)

0130000

Siemenhedelmät

0,7

0130010

Omenat

0130020

Päärynät

0130030

Kvittenit

0130040

Mispelit

0130050

Japaninmispelit/lokvatit/nisperot

0130990

Muut (2)

0140000

Kivihedelmät

3

0140010

Aprikoosit

0140020

Kirsikat

0140030

Persikat

0140040

Luumut

0140990

Muut (2)

0150000

Marjat ja pienet hedelmät

0151000

a)

Viinirypäleet

2

0151010

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut)

0151020

Viinirypäleet (viinin valmistukseen tarkoitetut)

0152000

| b) | Mansikat |
| --- | --- |

b)

Mansikat

0,3

0153000

| c) | Vadelmat ja vatukat |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat

0,02  (*1)

0153010

Karhunvatukat

0153020

Sinivatukat

0153030

Vadelmat (punaiset ja keltaiset)

0153990

Muut (2)

0154000

| d) | Muut marjat ja pienet hedelmät |
| --- | --- |

d)

Muut marjat ja pienet hedelmät

1,5

0154010

Pensasmustikat

0154020

Karpalot

0154030

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0154040

Karviaiset (vihreät, punaiset ja keltaiset)

0154050

Ruusunmarjat

0154060

Mulperinmarjat (valkoiset ja mustat)

0154070

Etelänorapihlajan hedelmät

0154080

Mustaseljan marjat

0154990

Muut (2)

0160000

Sekalaiset hedelmät

0161000

| a) | Syötäväkuoriset |
| --- | --- |

a)

Syötäväkuoriset

0161010

Taatelit

0,02  (*1)

0161020

Viikunat

0,02  (*1)

0161030

Syötäviksi tarkoitetut oliivit

1,5

0161040

Kumkvatit

0,02  (*1)

0161050

Karambolat

0,02  (*1)

0161060

Kakit/persimonit/sharonit

0,4

0161070

Jambolaanit/jaavanluumut

0,02  (*1)

0161990

Muut (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | Paksukuoriset, pienet |
| --- | --- |

b)

Paksukuoriset, pienet

0162010

Kiivit (vihreät, punaiset, keltaiset)

3

0162020

Litsit

15

0162030

Passiot/maracujat

0,02  (*1)

0162040

Kaktusviikunat

0,02  (*1)

0162050

Tähtiomenat

0,02  (*1)

0162060

Amerikanpersimonit

0,02  (*1)

0162990

Muut (2)

0,02  (*1)

0163000

| c) | Paksukuoriset, suuret |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset, suuret

0163010

Avokadot

0,4

0163020

Banaanit

0,4

0163030

Mangot

0,3

0163040

Papaijat

0,4

0163050

Granaattiomenat

0,4

0163060

Suomuannoonat (kirimoijat)

0,02  (*1)

0163070

Guavat

2

0163080

Ananakset

0,15

0163090

Leipäpuun hedelmät

0,02  (*1)

0163100

Duriot

0,02  (*1)

0163110

Oka-annoonat (guanabanat)

0,02  (*1)

0163990

Muut (2)

0,02  (*1)

0200000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT VIHANNEKSET

0210000

Juurekset ja juurimukulat

0211000

| a) | Perunat |
| --- | --- |

a)

Perunat

0,05  (*1)

0,8

0212000

| b) | Trooppiset juurekset ja juurimukulat |
| --- | --- |

b)

Trooppiset juurekset ja juurimukulat

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Kassavan/maniokin juuret

0212020

Bataatit

0212030

Jamssit

0212040

Nuolijuuret/arrowjuuret

0212990

Muut (2)

0213000

| c) | Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat |
| --- | --- |

c)

Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat

0,07

0213010

Punajuuret

0,05  (*1)

0213020

Porkkanat

0,7

0213030

Mukulasellerit/juurisellerit

0,2

0213040

Piparjuuret

0,7

0213050

Maa-artisokat

0,05  (*1)

0213060

Palsternakat

0,7

0213070

Juuripersiljat

0,7

0213080

Retiisit ja retikat

0,05  (*1)

0213090

Kaurajuuret

0,7

0213100

Lantut

0,4

0213110

Nauriit

0,4

0213990

Muut (2)

0,05  (*1)

0220000

Sipulikasvit

0,05  (*1)

0220010

Valkosipulit

0,3

0220020

Sipulit

0,4

0220030

Salottisipulit

0,3

0220040

Varhaissipulit/vihersipulit ja pillisipulit

0,9

0220990

Muut (2)

0,02  (*1)

0230000

Hedelmävihannekset

0,05  (*1)

0231000

| a) | Solanaceae- ja Malvaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae- ja Malvaceae-heimo

1

0231010

Tomaatit

0231020

Paprikat

0231030

Munakoisot

0231040

Okrat

0231990

Muut (2)

0232000

| b) | Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo

0,2

0232010

Kurkut

0232020

Coctailkurkut (cornichon)

0232030

Kesäkurpitsat

0232990

Muut (2)

0233000

| c) | Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo

0,2

0233010

Melonit

0233020

Kurpitsat

0233030

Vesimelonit

0233990

Muut (2)

0234000

| d) | Sokerimaissit |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissit

1,5

0239000

| e) | Muut hedelmävihannekset |
| --- | --- |

e)

Muut hedelmävihannekset

0,02  (*1)

0240000

Kaalikasvit (lukuun ottamatta juuria ja versoja)

0241000

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

0,05  (*1)

1

0241010

Brokkoli/parsakaali

0241020

Kukkakaali

0241990

Muut (2)

0242000

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

0,05  (*1)

0242010

Ruusukaali/brysselinkaali

0,3 (+)

0242020

Keräkaalit eli kupukaalit

2

0242990

Muut (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

0,5

7

0243010

Kiinankaali/salaattikiinankaali/pe-tsai

0243020

Lehtikaali

0243990

Muut (2)

0244000

| d) | Kyssäkaalit |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaalit

0,3

1,5 (+)

0250000

Lehtivihannekset, yrtit ja syötävät kukat

0251000

| a) | Salaatit ja salaattikasvit |
| --- | --- |

a)

Salaatit ja salaattikasvit

7

0251010

Vuonankaali

0,6

0251020

Lehtisalaatti

4

0251030

Leveälehtiset siloendiivit

0,05  (*1)

0251040

Krassit, idut ja versot

0,6

0251050

Krassikanankaali

0,05  (*1)

0251060

Sinappikaali/rucola

0,6

0251070

Lehtisinappi

0,05  (*1)

0251080

Versot (myös kaalilajien)

0,6

0251990

Muut (2)

0,05  (*1)

0252000

| b) | Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet |
| --- | --- |

b)

Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet

0,05  (*1)

7

0252010

Pinaatti

0252020

Vihannesportulakka

0252030

Juurikas/ruotimangoldi

0252990

Muut (2)

0253000

| c) | Viininlehdet ja vastaavien lajien lehdet |
| --- | --- |

c)

Viininlehdet ja vastaavien lajien lehdet

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | Vesikrassi |
| --- | --- |

d)

Vesikrassi

0,05  (*1)

7

0255000

| e) | Salaattisikuri |
| --- | --- |

e)

Salaattisikuri

0,05  (*1)

0,03

0256000

| f) | Yrtit ja syötävät kukat |
| --- | --- |

f)

Yrtit ja syötävät kukat

0256010

Kirveli

0,6

7

0256020

Ruohosipuli

0,6

7

0256030

Yrttiselleri

0,6

7

0256040

Persilja

2

7

0256050

Salvia

2

10

0256060

Rosmariini

0,6

10

0256070

Timjami

0,6

10

0256080

Basilika ja syötävät kukat

0,6

7

0256090

Laakerinlehdet

0,6

10

0256100

Rakuuna

0,6

7

0256990

Muut (2)

0,6

10

0260000

Palkovihannekset

0260010

Tarhapavut (silpimättömät)

0,06

2

0260020

Tarhapavut (silvityt)

0,05  (*1)

1,5

0260030

Herneet (silpimättömät)

0,09

2

0260040

Herneet (silvityt)

0,05  (*1)

1,5

0260050

Linssit

0,05  (*1)

1,5

0260990

Muut (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Varsivihannekset

0270010

Parsa

0,1

0,02  (*1)

0270020

Kardoni eli ruotiartisokka

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Varsiselleri/lehtiselleri

0,1

4

0270040

Salaattifenkoli

0,1

4

0270050

Latva-artisokka

0,05  (*1)

1

0270060

Purjo

0,3

0,9

0270070

Raparperi

0,05  (*1)

4

0270080

Bambunversot

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmunsydämet

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Muut (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Sienet, sammalet ja jäkälät

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Viljellyt sienet

0280020

Luonnonvaraiset sienet

0280990

Sammalet ja jäkälät

0290000

Levät ja prokaryootit

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0300000

KUIVATUT PALKOKASVIT

0,15

2

0300010

Tarhapavut

0300020

Linssit

0300030

Herneet

0300040

Lupiinit/lupiinin pavut

0300990

Muut (2)

0400000

ÖLJYSIEMENET JA ÖLJYSIEMENKASVIT

0,05  (*1)

0401000

Öljysiemenet

0401010

Pellavansiemenet

0,02  (*1)

0401020

Maapähkinät

0,02  (*1)

0401030

Unikonsiemenet

0,02  (*1)

0401040

Seesaminsiemenet

0,02  (*1)

0401050

Auringonkukansiemenet

0,02  (*1)

0401060

Rapsinsiemenet

0,02  (*1)

0401070

Soijapavut

4

0401080

Sinapinsiemenet

0,02  (*1)

0401090

Puuvillansiemenet

0,4

0401100

Kurpitsansiemenet

0,02  (*1)

0401110

Värisaflorinsiemenet

0,02  (*1)

0401120

Kurkkuyrtinsiemenet

0,02  (*1)

0401130

Ruistankionsiemenet

0,02  (*1)

0401140

Hampunsiemenet

0,02  (*1)

0401150

Risiininsiemenet

0,02  (*1)

0401990

Muut (2)

0,02  (*1)

0402000

Öljysiemenkasvit

0402010

Öljyoliivit

1,5

0402020

Öljypalmun siemenet

0,02  (*1)

0402030

Öljypalmun hedelmät

0,02  (*1)

0402040

Kapokki

0,02  (*1)

0402990

Muut (2)

0,02  (*1)

0500000

VILJAT

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Ohra

0500020

Tattari ja muut valeviljat

0500030

Maissi

0500040

Viljahirssi

0500050

Kaura

0500060

Riisi

0500070

Ruis

0500080

Kirjodurra

0500090

Vehnä

0500990

Muut (2)

0600000

TEET, KAHVI, YRTTIUUTEJUOMAT, KAAKAO JA JOHANNEKSENLEIPÄ

0610000

Teet

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Kahvipavut

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0630000

Yrttiteet

0631000

| a) | kukista |
| --- | --- |

a)

kukista

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Kamomilla

0631020

Hibiskus

0631030

Ruusu

0631040

Jasmiini

0631050

Lehmus

0631990

Muut (2)

0632000

| b) | lehdistä ja yrteistä |
| --- | --- |

b)

lehdistä ja yrteistä

0,05  (*1)

50

0632010

Mansikka

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Muut (2)

0633000

| c) | juurista |
| --- | --- |

c)

juurista

0,5

0,1  (*1)

0633010

Valeriaana/rohtovirmajuuri

0633020

Ginseng

0633990

Muut (2)

0639000

| d) | muista kasvinosista |
| --- | --- |

d)

muista kasvinosista

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kaakaopavut

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Johanneksenleipä

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0700000

HUMALA

0,05  (*1)

15

0800000

MAUSTEET

0810000

Siemenet, mausteena käytetyt

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Anis

0810020

Mustakumina

0810030

Selleri

0810040

Korianteri

0810050

Roomankumina (juustokumina)

0810060

Tilli

0810070

Fenkoli

0810080

Sarviapila

0810090

Muskottipähkinä

0810990

Muut (2)

0820000

Hedelmät, mausteena käytetyt

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Maustepippuri

0820020

Limopuun marjat

0820030

Kumina

0820040

Kardemumma

0820050

Katajanmarja

0820060

Pippuri (musta-, viher- ja valkopippuri)

0820070

Vanilja

0820080

Tamarindi

0820990

Muut (2)

0830000

Kuoret, mausteena käytetyt

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Kaneli

0830990

Muut (2)

0840000

Juuret ja juurakot, mausteena käytetyt

0840010

Lakritsi

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Inkivääri (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Piparjuuri (11)

0840990

Muut (2)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Nuput/silmut, mausteena käytetyt

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Mausteneilikka

0850020

Kapris

0850990

Muut (2)

0860000

Luotit, mausteena käytetyt

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Maustesahrami

0860990

Muut (2)

0870000

Siemenvaipat, mausteena käytetyt

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muskotti

0870990

Muut (2)

0900000

SOKERIKASVIT

0900010

Sokerijuurikas

0,05  (*1)

0,06

0900020

Sokeriruoko

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0900030

Juurisikuri

0,2

0,07

0900990

Muut (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1000000

MAAELÄINPERÄISET TUOTTEET

1010000

Hyödykkeet, jotka saatu seuraavista

1011000

| a) | Siat |
| --- | --- |

a)

Siat

1011010

Lihas

0,01  (*1)

0,05

1011020

Rasva

0,2

0,02  (*1)

1011030

Maksa

0,05

0,7

1011040

Munuaiset

0,05

0,7

1011050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,05

0,7

1011990

Muut (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | Naudat |
| --- | --- |

b)

Naudat

1012010

Lihas

0,01  (*1)

0,05

1012020

Rasva

0,2

0,02  (*1)

1012030

Maksa

0,05

0,7

1012040

Munuaiset

0,05

0,7

1012050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,05

0,7

1012990

Muut (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | Lampaat |
| --- | --- |

c)

Lampaat

1013010

Lihas

0,01  (*1)

0,05

1013020

Rasva

0,2

0,02  (*1)

1013030

Maksa

0,05

0,7

1013040

Munuaiset

0,05

0,7

1013050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,05

0,7

1013990

Muut (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | Vuohet |
| --- | --- |

d)

Vuohet

1014010

Lihas

0,01  (*1)

0,05

1014020

Rasva

0,2

0,02  (*1)

1014030

Maksa

0,05

0,7

1014040

Munuaiset

0,05

0,7

1014050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,05  (*1)

0,7

1014990

Muut (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | Hevoseläimet |
| --- | --- |

e)

Hevoseläimet

1015010

Lihas

0,01  (*1)

0,05

1015020

Rasva

0,2

0,02  (*1)

1015030

Maksa

0,05

0,7

1015040

Munuaiset

0,05

0,7

1015050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,05

0,7

1015990

Muut (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | Siipikarja |
| --- | --- |

f)

Siipikarja

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Lihas

1016020

Rasva

1016030

Maksa

1016040

Munuaiset

1016050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1016990

Muut (2)

1017000

| g) | Muut tuotantoeläimet |
| --- | --- |

g)

Muut tuotantoeläimet

1017010

Lihas

0,01  (*1)

0,05

1017020

Rasva

0,2

0,02  (*1)

1017030

Maksa

0,05

0,7

1017040

Munuaiset

0,05

0,7

1017050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,05

0,7

1017990

Muut (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Maito

0,02

0,01  (*1)

1020010

Nautaeläimet

1020020

Lampaat

1020030

Vuohet

1020040

Hevoset

1020990

Muut (2)

1030000

Linnunmunat

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut (2)

1040000

Hunaja ja muut mehiläistuotteet (7)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Sammakkoeläimet ja matelijat

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Selkärangattomat maaeläimet

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1100000

ELÄINPERÄISET TUOTTEET – KALAT, KALATUOTTEET JA MUUT MERI- JA MAKEANVEDEN ELINTARVIKKEET (8)

1200000

YKSINOMAAN REHUKSI TARKOITETUT TUOTTEET TAI NIIDEN OSAT (8)

1300000

JALOSTETUT ELINTARVIKKEET (9)

Pendimetaliini (F)

| (F) | Rasvaliukoinen. |
| --- | --- |

(F)

Rasvaliukoinen.

Spirotetramaatin ja spirotetramaatti-enolin summa ilmaistuna spirotetramaattina (R)

| (R) | Jäämän määritelmä eroaa seuraavien torjunta-aineen ja koodin yhdistelmien osalta: Spirotetramaatti – koodi 1000000 paitsi 1040000 : spirotetramaatti-enoli ilmaistuna spirotetramaattina |
| --- | --- |

(R)

Jäämän määritelmä eroaa seuraavien torjunta-aineen ja koodin yhdistelmien osalta: Spirotetramaatti – koodi 1000000 paitsi 1040000 : spirotetramaatti-enoli ilmaistuna spirotetramaattina

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä jäämäkokeisiin liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 20. huhtikuuta 2023, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.

0242010 Ruusukaali/brysselinkaali

0244000 d) Kyssäkaalit”

| 2) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | Korvataan kohta ”Karkotteet: kalaöljy (1)” seuraavasti: | ”Karkotteet: kalaöljy”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

Korvataan kohta ”Karkotteet: kalaöljy (1)” seuraavasti:

”Karkotteet: kalaöljy”;

| b) | Korvataan kohta ”Karkotteet: lampaanrasva (1)” seuraavasti: | ”Karkotteet: lampaanrasva”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan kohta ”Karkotteet: lampaanrasva (1)” seuraavasti:

”Karkotteet: lampaanrasva”.

---

(*1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(1)  Täydellinen luettelo kasvi- ja eläinperäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan, on liitteessä I.

---

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1050,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2023,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiempi tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiempi tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) 2017/1019 (2) käyttöön polkumyyntitullin tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen, jäljempänä ’betoniteräs’, tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) 2017/1019 (2) käyttöön polkumyyntitullin tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen, jäljempänä ’betoniteräs’, tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

2

| (2) | Valko-Venäjän tasavallasta, jäljempänä ’Valko-Venäjä’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevaan tuontiin tällä hetkellä sovellettava polkumyyntitulli on 10,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Valko-Venäjän tasavallasta, jäljempänä ’Valko-Venäjä’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevaan tuontiin tällä hetkellä sovellettava polkumyyntitulli on 10,6 prosenttia.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Komissio vastaanotti toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(3)

Komissio vastaanotti toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

3

| (4) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, jäljempänä ’pyyntö’, esitti 16 päivänä maaliskuuta 2022 European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’pyynnön esittäjä’, betoniterästä valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Eurofer edustaa yli 25:tä prosenttia betoniteräksen koko tuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, jäljempänä ’pyyntö’, esitti 16 päivänä maaliskuuta 2022 European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’pyynnön esittäjä’, betoniterästä valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Eurofer edustaa yli 25:tä prosenttia betoniteräksen koko tuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (5) | Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 15 päivänä kesäkuuta 2022 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Valko-Venäjältä peräisin olevan betoniteräksen unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(5)

Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 15 päivänä kesäkuuta 2022 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Valko-Venäjältä peräisin olevan betoniteräksen unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (6) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(6)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (7) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, Valko-Venäjän viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, Valko-Venäjän viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (8) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.6   Edustava maa

Edustava maa

| (9) | Koska Valko-Venäjä ei ole WTO:n jäsen ja se luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (5) liitteessä I, normaaliarvo on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritettävä asianmukaisessa edustavassa maassa käytettävän hinnan tai muodostetun arvon perusteella. |
| --- | --- |

(9)

Koska Valko-Venäjä ei ole WTO:n jäsen ja se luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (5) liitteessä I, normaaliarvo on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritettävä asianmukaisessa edustavassa maassa käytettävän hinnan tai muodostetun arvon perusteella.

5

| (10) | Komissio otti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla yhteyttä mahdollisiin Bosnia-Hertsegovinaan, Etelä-Koreaan, Dominikaaniseen tasavaltaan, Sveitsiin, Norjaan, Turkkiin, Yhdysvaltoihin ja Etelä-Afrikkaan sijoittautuneisiin betoniteräksen tuottajiin etsiessään asianmukaisessa edustavassa maassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, joiden kanssa se voisi tehdä yhteistyötä. Se sai vastauksen vain yhdeltä tuottajalta, joka on sijoittautunut Yhdysvaltoihin. |
| --- | --- |

(10)

Komissio otti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla yhteyttä mahdollisiin Bosnia-Hertsegovinaan, Etelä-Koreaan, Dominikaaniseen tasavaltaan, Sveitsiin, Norjaan, Turkkiin, Yhdysvaltoihin ja Etelä-Afrikkaan sijoittautuneisiin betoniteräksen tuottajiin etsiessään asianmukaisessa edustavassa maassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, joiden kanssa se voisi tehdä yhteistyötä. Se sai vastauksen vain yhdeltä tuottajalta, joka on sijoittautunut Yhdysvaltoihin.

| (11) | Koska yksikään muu mahdollisessa edustavassa maassa toimiva tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio päätti määrittää normaaliarvon tältä yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Koska yksikään muu mahdollisessa edustavassa maassa toimiva tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio päätti määrittää normaaliarvon tältä yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatujen tietojen perusteella.

| (12) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin kymmenen päivää aikaa esittää huomautuksia Yhdysvaltojen valinnasta edustavaksi maaksi. Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(12)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin kymmenen päivää aikaa esittää huomautuksia Yhdysvaltojen valinnasta edustavaksi maaksi. Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia.

1.7   Otanta

Otanta

| (13) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.7.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (14) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen käyttäen valintaperusteena samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärää unionissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ottaen huomioon maantieteellisen jakauman. Otos koostui kolmesta unionin tuottajasta, joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta ja -myynnistä unionissa oli yli 17 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu, joten alustava otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen käyttäen valintaperusteena samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärää unionissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ottaen huomioon maantieteellisen jakauman. Otos koostui kolmesta unionin tuottajasta, joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta ja -myynnistä unionissa oli yli 17 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu, joten alustava otos vahvistettiin.

1.7.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (15) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen. |
| --- | --- |

(15)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen.

1.7.3   Valko-Venäjän tuottajia koskeva otanta

Valko-Venäjän tuottajia koskeva otanta

| (16) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi kaikkia Valko-Venäjällä toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Valko-Venäjän Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(16)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi kaikkia Valko-Venäjällä toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Valko-Venäjän Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (17) | Ainoastaan yksi valkovenäläinen betoniteräksen tuottaja, Byelorussian Steel Works, jäljempänä ’BMZ’, ilmoittautui. Otanta ei siten ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(17)

Ainoastaan yksi valkovenäläinen betoniteräksen tuottaja, Byelorussian Steel Works, jäljempänä ’BMZ’, ilmoittautui. Otanta ei siten ollut tarpeen.

1.8   Vastaukset kyselylomakkeisiin

Vastaukset kyselylomakkeisiin

| (18) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle unionin tuottajalle, pyynnön esittäjälle, BMZ:lle ja yhteistyössä toimineelle tuottajalle edustavassa maassa. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin verkossa (6) saataville vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(18)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle unionin tuottajalle, pyynnön esittäjälle, BMZ:lle ja yhteistyössä toimineelle tuottajalle edustavassa maassa. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin verkossa (6) saataville vireillepanopäivänä.

6

| (19) | Kyselyvastaukset saatiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, pyynnön esittäjältä ja yhdysvaltalaiselta tuottajalta. |
| --- | --- |

(19)

Kyselyvastaukset saatiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, pyynnön esittäjältä ja yhdysvaltalaiselta tuottajalta.

| (20) | BMZ ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen, minkä vuoksi katsottiin, ettei se toiminut yhteistyössä komission kanssa tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(20)

BMZ ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen, minkä vuoksi katsottiin, ettei se toiminut yhteistyössä komission kanssa tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

| (21) | Koska valkovenäläinen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio sovelsi perusasetuksen 18 artiklaa ja perusti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tekemänsä päätelmät käytettävissä oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(21)

Koska valkovenäläinen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio sovelsi perusasetuksen 18 artiklaa ja perusti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tekemänsä päätelmät käytettävissä oleviin tietoihin.

1.9   Paikalla tehtävä tarkastus

Paikalla tehtävä tarkastus

| (22) | Komissio pyysi ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan nojalla tehtiin tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat








  — | SN Maia – Siderurgia Nacional SA, Portugali |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komissio pyysi ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan nojalla tehtiin tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

Unionin tuottajat

—

SN Maia – Siderurgia Nacional SA, Portugali

| — | CMC Poland SP. z o.o, Puola |
| --- | --- |

—

CMC Poland SP. z o.o, Puola

| — | Riva Acier S.A.S., Ranska |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Ranska

| | Unionin tuottajien järjestö








  — | Eurofer, Belgia |
| --- | --- | --- |

Unionin tuottajien järjestö

Unionin tuottajien järjestö

—

Eurofer, Belgia

| | Asianmukaisessa edustavassa maassa toimiva tuottaja








  — | CMC, Irving, Texas, Yhdysvallat. |
| --- | --- | --- |

Asianmukaisessa edustavassa maassa toimiva tuottaja

Asianmukaisessa edustavassa maassa toimiva tuottaja

—

CMC, Irving, Texas, Yhdysvallat.

1.10   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (23) | Komissio ilmoitti 17 päivänä huhtikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ilmoitti 17 päivänä huhtikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

| (24) | Ainoastaan pyynnön esittäjä toimitti huomautuksia, jotka tukivat komission havaintoja ja päätelmiä. |
| --- | --- |

(24)

Ainoastaan pyynnön esittäjä toimitti huomautuksia, jotka tukivat komission havaintoja ja päätelmiä.

2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (25) | Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tietyt Valko-Venäjältä peräisin olevat betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, valssauksen jälkeen kierretyt tai kiertämättömät, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Tähän eivät sisälly väsymiskestävyydeltään hyvät raudasta tai teräksestä valmistetut betonin raudoituksessa käytettävät tangot. Myöskään muut pitkät tuotteet, kuten pyöreät tangot, eivät sisälly tähän. |
| --- | --- |

(25)

Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tietyt Valko-Venäjältä peräisin olevat betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, valssauksen jälkeen kierretyt tai kiertämättömät, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Tähän eivät sisälly väsymiskestävyydeltään hyvät raudasta tai teräksestä valmistetut betonin raudoituksessa käytettävät tangot. Myöskään muut pitkät tuotteet, kuten pyöreät tangot, eivät sisälly tähän.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (26) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkastelun kohteena oleva tuote |
| --- | --- | --- |

(26)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkastelun kohteena oleva tuote

| — | edustavan maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote |
| --- | --- |

—

edustavan maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (27) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(27)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (28) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Valko-Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(28)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Valko-Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (29) | Eurostatin Comext-tietokannan mukaan tuonti Valko-Venäjältä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteensä noin 206 200 tonnia ja sen markkinaosuus noin 1,9 prosenttia. Tärkeimmät tuojajäsenvaltiot olivat Latvia, Liettua, Puola ja Viro. Tuonti ja markkinaosuus yli puolittuivat verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen (jolloin tuontimäärä oli 488 700 tonnia ja markkinaosuus 5,0 %). |
| --- | --- |

(29)

Eurostatin Comext-tietokannan mukaan tuonti Valko-Venäjältä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteensä noin 206 200 tonnia ja sen markkinaosuus noin 1,9 prosenttia. Tärkeimmät tuojajäsenvaltiot olivat Latvia, Liettua, Puola ja Viro. Tuonti ja markkinaosuus yli puolittuivat verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen (jolloin tuontimäärä oli 488 700 tonnia ja markkinaosuus 5,0 %).

| (30) | Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, ainoa tiedossa oleva valkovenäläinen valmistaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Näin ollen komissio ilmoitti Valko-Venäjän viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio saattaa soveltaa Valko-Venäjää koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut tästä huomautuksia. |
| --- | --- |

(30)

Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, ainoa tiedossa oleva valkovenäläinen valmistaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Näin ollen komissio ilmoitti Valko-Venäjän viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio saattaa soveltaa Valko-Venäjää koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut tästä huomautuksia.

| (31) | Näin ollen päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti Eurostatin tietoihin, perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti koottuun tietokantaan, jäljempänä ’14 artiklan 6 mukainen tietokanta’, Global Trade Atlas -tietokantaan, jäljempänä ’GTA’, ja pyyntöön. |
| --- | --- |

(31)

Näin ollen päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti Eurostatin tietoihin, perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti koottuun tietokantaan, jäljempänä ’14 artiklan 6 mukainen tietokanta’, Global Trade Atlas -tietokantaan, jäljempänä ’GTA’, ja pyyntöön.

| (32) | Valko-Venäjältä tulevan tuonnin määrä ja hinta määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(32)

Valko-Venäjältä tulevan tuonnin määrä ja hinta määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella.

3.2   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti

| (33) | Kuten edellä 1.6 jaksossa todettiin, koska Valko-Venäjä ei ole WTO:n jäsen ja se luetellaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä I, normaaliarvo olisi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritettävä asianmukaisessa edustavassa maassa käytettävän hinnan tai muodostetun arvon perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Kuten edellä 1.6 jaksossa todettiin, koska Valko-Venäjä ei ole WTO:n jäsen ja se luetellaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä I, normaaliarvo olisi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritettävä asianmukaisessa edustavassa maassa käytettävän hinnan tai muodostetun arvon perusteella.

| (34) | Koska komissio sai vastauksen vain yhdeltä tuottajalta, joka on sijoittautunut Yhdysvaltoihin, se päätti määrittää normaaliarvon tältä yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatujen tietojen eli kyseisen yhteistyössä toimineen tuottajan tosiasiallisten hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Koska komissio sai vastauksen vain yhdeltä tuottajalta, joka on sijoittautunut Yhdysvaltoihin, se päätti määrittää normaaliarvon tältä yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatujen tietojen eli kyseisen yhteistyössä toimineen tuottajan tosiasiallisten hintojen perusteella.

3.3   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (35) | Komissio tutki ensiksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toimivan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärä riippumattomille asiakkaille Yhdysvalloissa edustava. Kokonaismyyntimäärää Yhdysvalloissa verrattiin Valko-Venäjältä unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka perustui 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoihin. Tällä perusteella komissio katsoi, että samankaltaista tuotetta myytiin edustavia määriä Yhdysvaltojen markkinoilla. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tutki ensiksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toimivan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärä riippumattomille asiakkaille Yhdysvalloissa edustava. Kokonaismyyntimäärää Yhdysvalloissa verrattiin Valko-Venäjältä unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka perustui 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoihin. Tällä perusteella komissio katsoi, että samankaltaista tuotetta myytiin edustavia määriä Yhdysvaltojen markkinoilla.

| (36) | Tämän jälkeen komissio tutki yhdysvaltalaisen yhteistyössä toimivan tuottajan osalta, voitiinko kunkin kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin yhdysvaltalaisen tuottajan tuottaman kunkin tuotelajin tuotantokustannukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(36)

Tämän jälkeen komissio tutki yhdysvaltalaisen yhteistyössä toimivan tuottajan osalta, voitiinko kunkin kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin yhdysvaltalaisen tuottajan tuottaman kunkin tuotelajin tuotantokustannukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (37) | Koska vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia (valmistuskustannukset, joihin on lisätty myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset) vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden kokonaismyyntimäärästä, normaaliarvo perustui yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tosiasialliseen kotimarkkinahintaan. |
| --- | --- |

(37)

Koska vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia (valmistuskustannukset, joihin on lisätty myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset) vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden kokonaismyyntimäärästä, normaaliarvo perustui yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tosiasialliseen kotimarkkinahintaan.

3.4   Vientihinta

Vientihinta

| (38) | Kuten johdanto-osan 32 kappaleessa todettiin, Valko-Venäjän vientihinnat määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuvien tuontiarvojen perusteella, jotka oikaistiin noudettuna-tasolle. Tätä varten vähennettiin kuljetuskustannukset, jotka perustuivat pyynnön esittäjän pyynnössä toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(38)

Kuten johdanto-osan 32 kappaleessa todettiin, Valko-Venäjän vientihinnat määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuvien tuontiarvojen perusteella, jotka oikaistiin noudettuna-tasolle. Tätä varten vähennettiin kuljetuskustannukset, jotka perustuivat pyynnön esittäjän pyynnössä toimittamiin tietoihin.

3.5   Vertailu

Vertailu

| (39) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintoja noudettuna-tasolla. |
| --- | --- |

(39)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintoja noudettuna-tasolla.

3.6   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (40) | Vertailu osoitti Valko-Venäjän viennin koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin, joka oli 41,1 prosenttia ilmaistuna prosentteina unionin tulliarvosta. |
| --- | --- |

(40)

Vertailu osoitti Valko-Venäjän viennin koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin, joka oli 41,1 prosenttia ilmaistuna prosentteina unionin tulliarvosta.

4.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (41) | Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi tarkasteltiin seuraavia muita tekijöitä: Valko-Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. Koska valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja Valko-Venäjän viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, analyysi perustui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamiin tietoihin ja Global Trade Atlas -tilastotietokantaan, jäljempänä ’GTA’. |
| --- | --- |

(41)

Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi tarkasteltiin seuraavia muita tekijöitä: Valko-Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. Koska valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja ja Valko-Venäjän viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, analyysi perustui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamiin tietoihin ja Global Trade Atlas -tilastotietokantaan, jäljempänä ’GTA’.

4.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä

| (42) | Valko-Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin pyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Valko-Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin pyynnössä esitettyjen tietojen perusteella.

| (43) | Pyynnössä esitettyjen, julkisten lähteiden perusteella tarkastettujen tietojen mukaan Valko-Venäjän arvioitu betoniteräksen tuotantokapasiteetti oli vuonna 2021 yli 2,6 miljoonaa tonnia, jota voitaisiin vielä kasvattaa 300 000 tonnilla, eli yhteensä kapasiteetti oli 3 miljoonaa tonnia (7). Käytettävissä olevien tietojen mukaan Valko-Venäjän myynti oli 1,7 miljoonaa tonnia, josta 700 000 tonnia kulutettiin kotimaassa ja noin miljoona tonnia suunnattiin vientiin (8). Näin ollen käyttämättömän kapasiteetin arvioitiin olevan yli 900 000 tonnia, mikä on yli 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tuottamaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta vietäväksi unioniin, mikäli toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(43)

Pyynnössä esitettyjen, julkisten lähteiden perusteella tarkastettujen tietojen mukaan Valko-Venäjän arvioitu betoniteräksen tuotantokapasiteetti oli vuonna 2021 yli 2,6 miljoonaa tonnia, jota voitaisiin vielä kasvattaa 300 000 tonnilla, eli yhteensä kapasiteetti oli 3 miljoonaa tonnia (7). Käytettävissä olevien tietojen mukaan Valko-Venäjän myynti oli 1,7 miljoonaa tonnia, josta 700 000 tonnia kulutettiin kotimaassa ja noin miljoona tonnia suunnattiin vientiin (8). Näin ollen käyttämättömän kapasiteetin arvioitiin olevan yli 900 000 tonnia, mikä on yli 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tuottamaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta vietäväksi unioniin, mikäli toimenpiteiden annettaisiin raueta.

7

8

4.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (44) | Pyynnössä esitettyjen tietojen perusteella Valko-Venäjän betoniterästeollisuus on vientisuuntautunutta, koska noin 85 prosenttia Valko-Venäjän teräksen tuotantokapasiteetista on tarkoitettu vientiin. GTA-tietokannan mukaan unionin markkinat olivat Valko-Venäjän tärkeimmät vientimarkkinat. Valko-Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (551 euroa/tonni) todettiin olevan keskimäärin 10 euroa alhaisemmat tonnia kohden kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat ja 15 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla (651 euroa/tonni). Nämä hintatasot huomioon ottaen vienti unioniin olisi valkovenäläisille viejille kenties houkuttelevampaa kuin vienti useimmille muille markkinoille. Lisäksi monet viennin kohdemaat (muun muassa Yhdysvallat, Kanada, Yhdistynyt kuningaskunta, Turkki, Ukraina, Malesia, Meksiko, Marokko, Persianlahden maat ja Egypti) ovat yhä enemmän rajoittaneet Valko-Venäjältä tulevaa vientiä kotimaisen ylituotantonsa vuoksi ja Valko-Venäjältä tulevaan tuontiin kohdistuvien kauppatoimenpiteiden seurauksena. |
| --- | --- |

(44)

Pyynnössä esitettyjen tietojen perusteella Valko-Venäjän betoniterästeollisuus on vientisuuntautunutta, koska noin 85 prosenttia Valko-Venäjän teräksen tuotantokapasiteetista on tarkoitettu vientiin. GTA-tietokannan mukaan unionin markkinat olivat Valko-Venäjän tärkeimmät vientimarkkinat. Valko-Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (551 euroa/tonni) todettiin olevan keskimäärin 10 euroa alhaisemmat tonnia kohden kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat ja 15 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla (651 euroa/tonni). Nämä hintatasot huomioon ottaen vienti unioniin olisi valkovenäläisille viejille kenties houkuttelevampaa kuin vienti useimmille muille markkinoille. Lisäksi monet viennin kohdemaat (muun muassa Yhdysvallat, Kanada, Yhdistynyt kuningaskunta, Turkki, Ukraina, Malesia, Meksiko, Marokko, Persianlahden maat ja Egypti) ovat yhä enemmän rajoittaneet Valko-Venäjältä tulevaa vientiä kotimaisen ylituotantonsa vuoksi ja Valko-Venäjältä tulevaan tuontiin kohdistuvien kauppatoimenpiteiden seurauksena.

| (45) | Unionin markkinat olivat valkovenäläisten tuottajien kannalta houkuttelevat myös maantieteellisen läheisyytensä ja kokonsa vuoksi, sillä unionin markkinoiden kokonaiskulutus on noin 11 miljoonaa tonnia. |
| --- | --- |

(45)

Unionin markkinat olivat valkovenäläisten tuottajien kannalta houkuttelevat myös maantieteellisen läheisyytensä ja kokonsa vuoksi, sillä unionin markkinoiden kokonaiskulutus on noin 11 miljoonaa tonnia.

| (46) | Siksi unionin markkinat ovat kokonsa, hintojensa ja läheisyytensä vuoksi valkovenäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta edelleen houkuttelevat muihin markkinoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(46)

Siksi unionin markkinat ovat kokonsa, hintojensa ja läheisyytensä vuoksi valkovenäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta edelleen houkuttelevat muihin markkinoihin verrattuna.

4.3   Valko-Venäjään kohdistuvien pakotteiden vaikutus

Valko-Venäjään kohdistuvien pakotteiden vaikutus

| (47) | Komissio huomautti, että Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi unioni on kohdistanut Venäjään ja Valko-Venäjään useita pakotepaketteja, jotka ovat vaikuttaneet myös terästuotteisiin ja/tai tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottaviin ja vieviin teräsyrityksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Pakotteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2022, ja tuonti Valko-Venäjältä loppui kesäkuussa 2022. Nykytilanteen ei kuitenkaan voida katsoa olevan pysyvä. Koska pakotteet liittyvät sotilaalliseen hyökkäykseen ja taustalla olevaan geopoliittiseen tilanteeseen, niiden soveltamisen laajuutta, muutoksia ja/tai kestoa ei voi ennakoida. Lisäksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloaika on viisi vuotta. Ottaen huomioon edellä mainitut epävarmuustekijät ja sen, että neuvosto voi muuttaa pakotteiden tarkkaa soveltamisalaa ja kestoa milloin tahansa, komissio totesi, ettei se voi ottaa niitä huomioon tämän tutkimuksen päätelmissä. Komissio totesi erityisesti, että voimassa olevista pakotteista huolimatta toimenpiteet olivat edelleen tarpeen perusasetuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(47)

Komissio huomautti, että Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi unioni on kohdistanut Venäjään ja Valko-Venäjään useita pakotepaketteja, jotka ovat vaikuttaneet myös terästuotteisiin ja/tai tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottaviin ja vieviin teräsyrityksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Pakotteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2022, ja tuonti Valko-Venäjältä loppui kesäkuussa 2022. Nykytilanteen ei kuitenkaan voida katsoa olevan pysyvä. Koska pakotteet liittyvät sotilaalliseen hyökkäykseen ja taustalla olevaan geopoliittiseen tilanteeseen, niiden soveltamisen laajuutta, muutoksia ja/tai kestoa ei voi ennakoida. Lisäksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloaika on viisi vuotta. Ottaen huomioon edellä mainitut epävarmuustekijät ja sen, että neuvosto voi muuttaa pakotteiden tarkkaa soveltamisalaa ja kestoa milloin tahansa, komissio totesi, ettei se voi ottaa niitä huomioon tämän tutkimuksen päätelmissä. Komissio totesi erityisesti, että voimassa olevista pakotteista huolimatta toimenpiteet olivat edelleen tarpeen perusasetuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

4.4   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (48) | Tutkimus osoitti, että tuotteen tuonti Valko-Venäjältä unionin markkinoille polkumyyntihinnoin jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(48)

Tutkimus osoitti, että tuotteen tuonti Valko-Venäjältä unionin markkinoille polkumyyntihinnoin jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (49) | Lisäksi Valko-Venäjällä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus koon ja hintojen suhteen lisää todennäköisyyttä sille, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Valko-Venäjän vienti suuntautuisi unionin markkinoille ja myös käyttämätöntä kapasiteettia käytettäisiin tuotannon ja unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen. |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi Valko-Venäjällä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus koon ja hintojen suhteen lisää todennäköisyyttä sille, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Valko-Venäjän vienti suuntautuisi unionin markkinoille ja myös käyttämätöntä kapasiteettia käytettäisiin tuotannon ja unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen.

| (50) | Näin ollen komissio päätteli, että on todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen Valko-Venäjältä unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(50)

Näin ollen komissio päätteli, että on todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen Valko-Venäjältä unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen.

| (51) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(51)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

5.   VAHINKO

VAHINKO

5.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (52) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla noin 25 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(52)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla noin 25 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (53) | Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 11 200 000 tonnia. Komissio määritti tonnimäärän pyynnön esittäjän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen perusteella. Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 17 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 11 200 000 tonnia. Komissio määritti tonnimäärän pyynnön esittäjän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen perusteella. Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 17 prosenttia.

5.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (54) | Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän kokonaismäärän sekä unioniin tulevan kokonaistuonnin perusteella. Tiedot unionin tuotannonalan myynnistä unionin markkinoilla saatiin pyynnön esittäjältä, ja niitä oikaistiin tarvittaessa otokseen valittujen unionin tuottajien vastauksissa annettujen, tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen mukaisesti. Tuonnin osalta komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän kokonaismäärän sekä unioniin tulevan kokonaistuonnin perusteella. Tiedot unionin tuotannonalan myynnistä unionin markkinoilla saatiin pyynnön esittäjältä, ja niitä oikaistiin tarvittaessa otokseen valittujen unionin tuottajien vastauksissa annettujen, tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa koskevien tarkastettujen tietojen mukaisesti. Tuonnin osalta komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa.

| (55) | Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus (tonnia) | 10 297 042 | 10 821 698 | 10 411 261 | 11 116 688 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 105 | 101 | 108 |
| Lähde: | 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja kyselyvastaukset. |

(55)

Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus

Unionin kulutus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

10 297 042

10 821 698

10 411 261

11 116 688

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

105

105

101

101

108

108

Lähde:

Lähde:

14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja kyselyvastaukset.

| (56) | Unionin kulutus kasvoi 5 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019, väheni hieman vuonna 2020 ja kasvoi taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kulutuksen vaihtelut vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana johtuivat covid-19-pandemian puhkeamisesta, joka johti talouden toimijoiden toiminnan supistumiseen ja sen seurauksena kulutuksen vähenemiseen, minkä jälkeen taloudellinen toiminta elpyi jälleen. |
| --- | --- |

(56)

Unionin kulutus kasvoi 5 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019, väheni hieman vuonna 2020 ja kasvoi taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kulutuksen vaihtelut vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana johtuivat covid-19-pandemian puhkeamisesta, joka johti talouden toimijoiden toiminnan supistumiseen ja sen seurauksena kulutuksen vähenemiseen, minkä jälkeen taloudellinen toiminta elpyi jälleen.

| (57) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 8 prosenttia.

5.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

5.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (58) | Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta (ks. 5.2 jakso). |
| --- | --- |

(58)

Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta (ks. 5.2 jakso).

| (59) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä Valko-Venäjältä (tonnia) | [72 000 –80 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [125 000 –140 000 ] | [200 000 –210 000 ] |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 107 | 172 | 268 |
| Markkinaosuus (%) | 0,6 –0,8 | 0,7 –0,9 | 1 –1,5 | 1,8 –2,1 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 102 | 170 | 248 |
| Lähde: | 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja kyselyvastaukset. |

(59)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Tuontimäärä ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä Valko-Venäjältä (tonnia)

[72 000 –80 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[125 000 –140 000 ]

[200 000 –210 000 ]

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

107

107

172

172

268

268

Markkinaosuus (%)

0,6 –0,8

0,7 –0,9

1 –1,5

1,8 –2,1

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

102

102

170

170

248

248

Lähde:

Lähde:

14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja kyselyvastaukset.

| (60) | Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Valko-Venäjältä yli kaksinkertaistui tarkastelujaksolla: vuonna 2018 tuonti oli 72 000–80 000 tonnia, kun se tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 200 000–210 000 tonnia. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kehittyi samalla tavalla kuin tuonnin määrä kasvaen joka vuosi merkittävästi: vuonna 2018 se oli 0,6–0,8 prosenttia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1,8–2,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(60)

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Valko-Venäjältä yli kaksinkertaistui tarkastelujaksolla: vuonna 2018 tuonti oli 72 000–80 000 tonnia, kun se tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 200 000–210 000 tonnia. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kehittyi samalla tavalla kuin tuonnin määrä kasvaen joka vuosi merkittävästi: vuonna 2018 se oli 0,6–0,8 prosenttia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1,8–2,1 prosenttia.

5.3.2   Keskimääräiset tuontihinnat Valko-Venäjältä

Keskimääräiset tuontihinnat Valko-Venäjältä

| (61) | Komissio määritti tuonnin hinnat 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Komissio määritti tuonnin hinnat 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella.

| (62) | Valko-Venäjältä unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valko-Venäjä (euroa/tonni) | 420 –440 | 400 –420 | 345 –365 | 540 –570 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 128 |
| Lähde: | 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(62)

Valko-Venäjältä unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat

Tuontihinnat

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Valko-Venäjä (euroa/tonni)

420 –440

400 –420

345 –365

540 –570

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

93

93

82

82

128

128

Lähde:

Lähde:

14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

| (63) | Tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuosien 2018 ja 2020 välillä 420–440 eurosta/tonni 345–365 euroon/tonni mutta nousivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 550–570 euroon/tonni. Kaiken kaikkiaan kasvua oli vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 28 prosenttia, mikä merkitsee 120–130 euron hinnannousua tonnilta. Tämä yleinen hinnankorotus oli linjassa unionin markkinoiden yleisen betoniteräksen hintojen kehityksen kanssa. |
| --- | --- |

(63)

Tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuosien 2018 ja 2020 välillä 420–440 eurosta/tonni 345–365 euroon/tonni mutta nousivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 550–570 euroon/tonni. Kaiken kaikkiaan kasvua oli vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 28 prosenttia, mikä merkitsee 120–130 euron hinnannousua tonnilta. Tämä yleinen hinnankorotus oli linjassa unionin markkinoiden yleisen betoniteräksen hintojen kehityksen kanssa.

| (64) | Keskimääräinen CIF-tuontihinta Valko-Venäjältä oli kuitenkin koko tarkastelujakson ajan alhaisempi kuin jäljempänä 5.5.3.1 jaksossa kuvatut unionin tuottajien yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

(64)

Keskimääräinen CIF-tuontihinta Valko-Venäjältä oli kuitenkin koko tarkastelujakson ajan alhaisempi kuin jäljempänä 5.5.3.1 jaksossa kuvatut unionin tuottajien yksikkökustannukset.

5.3.3   Hinnan alittavuus

Hinnan alittavuus

| (65) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla painotettua keskimääräistä tuontihintaa, joka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu tuonnin jälkeisten kustannusten (9) huomioon ottamiseksi (mukaan lukien polkumyyntitulli), otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionissa veloittamaan painotettuun keskimääräiseen myyntihintaan, joka on oikaistu noudettuna-tasolle. |
| --- | --- |

(65)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla painotettua keskimääräistä tuontihintaa, joka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu tuonnin jälkeisten kustannusten (9) huomioon ottamiseksi (mukaan lukien polkumyyntitulli), otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionissa veloittamaan painotettuun keskimääräiseen myyntihintaan, joka on oikaistu noudettuna-tasolle.

9

| (66) | Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulos osoitti, että Valko-Venäjän tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 2,5–3 prosentilla. Komissio määritti hinnan alittavuudeksi 11,8–12 prosenttia ilman polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(66)

Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulos osoitti, että Valko-Venäjän tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 2,5–3 prosentilla. Komissio määritti hinnan alittavuudeksi 11,8–12 prosenttia ilman polkumyyntitullia.

5.4   Muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tuleva tuonti

| (67) | Muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tuotu betoniteräs oli peräisin pääasiassa Norjasta, Venäjältä ja Turkista. |
| --- | --- |

(67)

Muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tuotu betoniteräs oli peräisin pääasiassa Norjasta, Venäjältä ja Turkista.

| (68) | Muista kolmansista maista unioniin tulevan betoniteräksen tuonnin kokonaismäärä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus











  Maa | | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norja | Määrä (tonnia) | 91 685 | 91 068 | 150 285 | 148 780 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 99 | 164 | 162 |
| Markkinaosuus (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 538 | 492 | 448 | 705 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 131 |
| Turkki | Määrä (tonnia) | 212 854 | 142 755 | 38 735 | 63 558 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 67 | 18 | 30 |
| Markkinaosuus (%) | 2,1 | 1,3 | 0,4 | 0,6 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 481 | 458 | 381 | 488 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 95 | 79 | 102 |
| Venäjä | Määrä (tonnia) | 254 438 | 125 522 | 25 269 | 37 237 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 49 | 10 | 15 |
| Markkinaosuus (%) | 2,5 | 1,2 | 0,2 | 0,3 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 503 | 464 | 414 | 625 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 92 | 82 | 124 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 190 092 | 129 870 | 44 444 | 206 013 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 68 | 23 | 108 |
| Markkinaosuus (%) | 1,8 | 1,2 | 0,4 | 1,9 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 812 | 476 | 441 | 691 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 59 | 54 | 85 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Valko-Venäjää lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 749 069 | 489 216 | 258 732 | 455 588 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 65 | 35 | 61 |
| Markkinaosuus (%) | 7,3 | 4,5 | 2,5 | 4,1 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 579 | 471 | 434 | 662 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 81 | 75 | 114 |
| Lähde: | 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja kyselyvastaukset. |

(68)

Muista kolmansista maista unioniin tulevan betoniteräksen tuonnin kokonaismäärä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Maa

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Norja

Määrä (tonnia)

91 685

91 068

150 285

148 780

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

99

99

164

164

162

162

Markkinaosuus (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

538

492

448

705

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

131

131

Turkki

Määrä (tonnia)

212 854

142 755

38 735

63 558

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

67

67

18

18

30

30

Markkinaosuus (%)

2,1

1,3

0,4

0,6

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

481

458

381

488

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

95

95

79

79

102

102

Venäjä

Määrä (tonnia)

254 438

125 522

25 269

37 237

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

49

49

10

10

15

15

Markkinaosuus (%)

2,5

1,2

0,2

0,3

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

503

464

414

625

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

92

92

82

82

124

124

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

190 092

129 870

44 444

206 013

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

68

68

23

23

108

108

Markkinaosuus (%)

1,8

1,2

0,4

1,9

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

812

476

441

691

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

59

59

54

54

85

85

Kaikki kolmannet maat yhteensä Valko-Venäjää lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

749 069

489 216

258 732

455 588

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

65

65

35

35

61

61

Markkinaosuus (%)

7,3

4,5

2,5

4,1

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

579

471

434

662

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

81

81

75

75

114

114

Lähde:

Lähde:

14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja kyselyvastaukset.

| (69) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus oli 4,1 prosenttia unionin kulutuksesta. Tuonnin määrä supistui merkittävästi vuonna 2020 ja kasvoi sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mutta ei saavuttanut vuoden 2019 tasoa, minkä vuoksi sen markkinaosuus pieneni 3,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Keskimääräinen tuontihinta nousi 14 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 2 prosenttia korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja 17–20 prosenttia korkeampi kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. |
| --- | --- |

(69)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus oli 4,1 prosenttia unionin kulutuksesta. Tuonnin määrä supistui merkittävästi vuonna 2020 ja kasvoi sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mutta ei saavuttanut vuoden 2019 tasoa, minkä vuoksi sen markkinaosuus pieneni 3,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Keskimääräinen tuontihinta nousi 14 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 2 prosenttia korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja 17–20 prosenttia korkeampi kuin Valko-Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräinen hinta.

5.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (70) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(70)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (71) | Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(71)

Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (72) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit unionin tuottajien järjestön toimittamien makrotaloudellisten tietojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien, kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(72)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit unionin tuottajien järjestön toimittamien makrotaloudellisten tietojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien, kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (73) | Makrotaloudelliset indikaattorit ovat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(73)

Makrotaloudelliset indikaattorit ovat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (74) | Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(74)

Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

5.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

5.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (75) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 11 029 000 | 11 814 000 | 11 204 000 | 11 201 000 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 107 | 102 | 102 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 16 468 495 | 17 472 690 | 17 576 838 | 17 350 801 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 106 | 107 | 105 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 67 | 68 | 64 | 65 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 101 | 95 | 96 |
| Lähde: | Unionin tuottajien järjestön toimittamat tarkastetut tiedot. |

(75)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

11 029 000

11 814 000

11 204 000

11 201 000

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

107

107

102

102

102

102

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

16 468 495

17 472 690

17 576 838

17 350 801

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

106

106

107

107

105

105

Kapasiteetin käyttöaste (%)

67

68

64

65

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

101

101

95

95

96

96

Lähde:

Lähde:

Unionin tuottajien järjestön toimittamat tarkastetut tiedot.

| (76) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä lisääntyi kaiken kaikkiaan 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotantomäärä kasvoi 7 prosenttia vuosina 2018–2019. Covid-19-pandemian aikaan vuonna 2020 tuotanto väheni 5 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna ja pysyi tällä tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(76)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä lisääntyi kaiken kaikkiaan 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotantomäärä kasvoi 7 prosenttia vuosina 2018–2019. Covid-19-pandemian aikaan vuonna 2020 tuotanto väheni 5 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna ja pysyi tällä tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (77) | Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi 5 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste laski 67 prosentista 65 prosenttiin vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(77)

Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi 5 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste laski 67 prosentista 65 prosenttiin vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

5.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (78) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 9 517 192 | 10 293 817 | 10 054 658 | 10 507 529 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 108 | 106 | 110 |
| Markkinaosuus (%) | 92 | 95 | 96 | 94 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Lähde: | 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja unionin tuottajien järjestön toimittamat tarkastetut tiedot. |

(78)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

9 517 192

10 293 817

10 054 658

10 507 529

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

108

108

106

106

110

110

Markkinaosuus (%)

92

95

96

94

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

103

103

105

105

102

102

Lähde:

Lähde:

14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja unionin tuottajien järjestön toimittamat tarkastetut tiedot.

| (79) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2018–2019 se kasvoi 8 prosenttia, pieneni sitten vuonna 2020 hieman eli 2 prosenttia ja kasvoi taas 4 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(79)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2018–2019 se kasvoi 8 prosenttia, pieneni sitten vuonna 2020 hieman eli 2 prosenttia ja kasvoi taas 4 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (80) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman eli 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2018–2020 se kasvoi 5 prosenttia ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(80)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman eli 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2018–2020 se kasvoi 5 prosenttia ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.5.2.3   Kasvu

| (81) | Kulutus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta ja peräti kasvatti markkinaosuuttaan hieman (2 %) tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(81)

Kulutus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta ja peräti kasvatti markkinaosuuttaan hieman (2 %) tarkastelujakson aikana.

5.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (82) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 5 507 | 6 159 | 5 999 | 5 557 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 112 | 109 | 101 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 2 002 | 1 918 | 1 867 | 2 015 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 96 | 93 | 101 |
| Lähde: | Unionin tuottajien järjestön toimittamat tarkastetut tiedot. |

(82)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

5 507

6 159

5 999

5 557

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

112

112

109

109

101

101

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

2 002

1 918

1 867

2 015

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

96

96

93

93

101

101

Lähde:

Lähde:

Unionin tuottajien järjestön toimittamat tarkastetut tiedot.

| (83) | Työntekijöiden määrä vaihteli tarkastelujaksolla. Se kasvoi 12 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja pieneni sitten vähitellen vuonna 2020 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman vuoden 2018 tasoa korkeammalle tasolle. Tuottavuus heikkeni 7 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020 ja nousi sitten vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia. Tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla 1 prosentin. |
| --- | --- |

(83)

Työntekijöiden määrä vaihteli tarkastelujaksolla. Se kasvoi 12 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja pieneni sitten vähitellen vuonna 2020 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman vuoden 2018 tasoa korkeammalle tasolle. Tuottavuus heikkeni 7 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020 ja nousi sitten vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia. Tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla 1 prosentin.

5.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (84) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritetty polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi, ja Valko-Venäjältä tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia unionin kulutuksesta. |
| --- | --- |

(84)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritetty polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi, ja Valko-Venäjältä tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia unionin kulutuksesta.

5.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (85) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | 508 | 469 | 424 | 651 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 128 |
| Tuotannon yksikkökustannukset | 477 | 438 | 410 | 578 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 92 | 86 | 121 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(85)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

508

469

424

651

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

128

128

Tuotannon yksikkökustannukset

477

438

410

578

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

92

92

86

86

121

121

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (86) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille laski 17 prosenttia vuosina 2018–2020 heijastaen siten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten laskua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinta nousi 45 prosenttia vuoteen 2020 verrattuna. Hinnannousu johtui tuotannon yksikkökustannusten noususta ja kysynnän kasvusta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen seurauksena. |
| --- | --- |

(86)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille laski 17 prosenttia vuosina 2018–2020 heijastaen siten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten laskua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinta nousi 45 prosenttia vuoteen 2020 verrattuna. Hinnannousu johtui tuotannon yksikkökustannusten noususta ja kysynnän kasvusta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen seurauksena.

| (87) | Voimassa olevien polkumyyntitullien ansiosta unionin tuotannonala pystyi säilyttämään kilpailukykynsä nykyisellä hintatasolla, sillä unionin tuottajien yksikkökustannukset olivat koko tarkastelujakson ajan korkeammat kuin keskimääräinen tuontihinta Valko-Venäjältä, kuten johdanto-osan 64 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(87)

Voimassa olevien polkumyyntitullien ansiosta unionin tuotannonala pystyi säilyttämään kilpailukykynsä nykyisellä hintatasolla, sillä unionin tuottajien yksikkökustannukset olivat koko tarkastelujakson ajan korkeammat kuin keskimääräinen tuontihinta Valko-Venäjältä, kuten johdanto-osan 64 kappaleessa selitetään.

5.5.3.2   Työvoimakustannukset

| (88) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 41 477 | 41 434 | 40 137 | 42 622 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(88)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

41 477

41 434

40 137

42 622

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

100

100

97

97

103

103

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (89) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuonna 2020 ne tosin laskivat tilapäisesti 3 prosenttia, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista. |
| --- | --- |

(89)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuonna 2020 ne tosin laskivat tilapäisesti 3 prosenttia, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista.

5.5.3.3   Varastot

| (90) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 186 048 | 181 490 | 170 626 | 193 376 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 98 | 92 | 104 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) | 10,2 | 9,6 | 9,6 | 9,7 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(90)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

186 048

181 490

170 626

193 376

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

98

98

92

92

104

104

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

10,2

9,6

9,6

9,7

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

94

94

93

93

95

95

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (91) | Investoinnit lisääntyivät tarkastelujakson aikana 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(91)

Investoinnit lisääntyivät tarkastelujakson aikana 4 prosenttia.

5.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (92) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 8,4 | 5,0 | 4,9 | 15,3 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 60 | 58 | 183 |
| Kassavirta (euroa) | 77 870 905 | 63 476 067 | 41 354 068 | 109 174 968 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 82 | 53 | 140 |
| Investoinnit (euroa) | 21 227 319 | 15 647 296 | 17 870 081 | 18 838 367 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 74 | 84 | 89 |
| Investointien tuotto (%) | 102 | 69 | 51 | 215 |
| Indeksi (2018 = 100) | 100 | 68 | 50 | 211 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(92)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

8,4

5,0

4,9

15,3

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

60

60

58

58

183

183

Kassavirta (euroa)

77 870 905

63 476 067

41 354 068

109 174 968

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

82

82

53

53

140

140

Investoinnit (euroa)

21 227 319

15 647 296

17 870 081

18 838 367

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

74

74

84

84

89

89

Investointien tuotto (%)

102

69

51

215

Indeksi (2018 = 100)

Indeksi (2018 = 100)

100

100

68

68

50

50

211

211

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (93) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni vuosien 2018 ja 2020 välillä 8,4 prosentista 4,9 prosenttiin, minkä jälkeen se parani vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä huomattavasti 15,3 prosenttiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana covid-19-pandemian jälkeisen talouden elpymisen aiheuttama kysynnän kasvu mahdollisti sen, että tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan nopeammin kuin tuotantokustannukset nousivat, mikä paransi kannattavuutta. Käytössä olleiden polkumyyntitullien ansiosta unionin tuotannonalan liiketoiminta pystyi palautumaan terveelle tasolle. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli koko tarkastelujakson ajan korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty tavoitevoitto (4,8 %). |
| --- | --- |

(93)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni vuosien 2018 ja 2020 välillä 8,4 prosentista 4,9 prosenttiin, minkä jälkeen se parani vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä huomattavasti 15,3 prosenttiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana covid-19-pandemian jälkeisen talouden elpymisen aiheuttama kysynnän kasvu mahdollisti sen, että tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan nopeammin kuin tuotantokustannukset nousivat, mikä paransi kannattavuutta. Käytössä olleiden polkumyyntitullien ansiosta unionin tuotannonalan liiketoiminta pystyi palautumaan terveelle tasolle. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli koko tarkastelujakson ajan korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty tavoitevoitto (4,8 %).

| (94) | Tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa leimasivat poikkeukselliset olosuhteet, jotka johtuivat covid-19-pandemian puhkeamisesta ja talouden nopeasta elpymisestä sen jälkeen. Etenkin vuonna 2020 unionin betoniteräsmarkkinoilla koettiin covid-19-pandemian aiheuttamia merkittäviä häiriöitä, joihin liittyi poikkeuksellista epävakautta. Vuoden 2020 alkupuoliskolla tuotanto keskeytettiin tilapäisesti tilausten puuttumisen vuoksi. Myöhemmin, vuoden 2020 jälkipuoliskolla ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin betoniteräksen tuottajien kannattavuus parani, kun kysyntä jatkoi elpymistään odotettua nopeammin. Unionin tuottajien kannattavuuden paraneminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli todennäköisesti väliaikaista, koska se johtui pääasiassa poikkeuksellisen nopeasta ja voimakkaasta kysynnän kasvusta, joka johti korkeampiin hintatasoihin. |
| --- | --- |

(94)

Tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa leimasivat poikkeukselliset olosuhteet, jotka johtuivat covid-19-pandemian puhkeamisesta ja talouden nopeasta elpymisestä sen jälkeen. Etenkin vuonna 2020 unionin betoniteräsmarkkinoilla koettiin covid-19-pandemian aiheuttamia merkittäviä häiriöitä, joihin liittyi poikkeuksellista epävakautta. Vuoden 2020 alkupuoliskolla tuotanto keskeytettiin tilapäisesti tilausten puuttumisen vuoksi. Myöhemmin, vuoden 2020 jälkipuoliskolla ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin betoniteräksen tuottajien kannattavuus parani, kun kysyntä jatkoi elpymistään odotettua nopeammin. Unionin tuottajien kannattavuuden paraneminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli todennäköisesti väliaikaista, koska se johtui pääasiassa poikkeuksellisen nopeasta ja voimakkaasta kysynnän kasvusta, joka johti korkeampiin hintatasoihin.

| (95) | Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta kasvoi kannattavuuden vauhdittamana 40 prosenttia mutta kuitenkin kannattavuutta vähemmän. Polkumyyntitullien ja johdanto-osan 94 kappaleessa kuvattujen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisten poikkeuksellisten olosuhteiden myönteinen vaikutus näkyivät myös nettokassavirrassa. |
| --- | --- |

(95)

Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta kasvoi kannattavuuden vauhdittamana 40 prosenttia mutta kuitenkin kannattavuutta vähemmän. Polkumyyntitullien ja johdanto-osan 94 kappaleessa kuvattujen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisten poikkeuksellisten olosuhteiden myönteinen vaikutus näkyivät myös nettokassavirrassa.

| (96) | Investoinnit supistuivat tarkastelujaksolla 11 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

Investoinnit supistuivat tarkastelujaksolla 11 prosenttia.

| (97) | Investointien tuotto tarkoittaa voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto pieneni vuosien 2018 ja 2020 välillä 102 prosentista 51 prosenttiin ja kasvoi sitten jyrkästi vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto yli kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(97)

Investointien tuotto tarkoittaa voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto pieneni vuosien 2018 ja 2020 välillä 102 prosentista 51 prosenttiin ja kasvoi sitten jyrkästi vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto yli kaksinkertaistui tarkastelujaksolla.

5.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (98) | Useimmat vahinkoindikaattorit, kuten unionin myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, kannattavuus ja kassavirta, kehittyivät tarkastelujaksolla myönteisesti. Vaikka loppuvarastojen ja investointien kaltaisten indikaattoreiden kehitys oli tällä kaudella negatiivista, niiden absoluuttiset tasot olivat tyydyttäviä eivätkä siten osoittaneet merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(98)

Useimmat vahinkoindikaattorit, kuten unionin myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, kannattavuus ja kassavirta, kehittyivät tarkastelujaksolla myönteisesti. Vaikka loppuvarastojen ja investointien kaltaisten indikaattoreiden kehitys oli tällä kaudella negatiivista, niiden absoluuttiset tasot olivat tyydyttäviä eivätkä siten osoittaneet merkittävää vahinkoa.

| (99) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala on toipunut aiemmasta vahingosta eikä sille aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala on toipunut aiemmasta vahingosta eikä sille aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

6.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (100) | Kuten komissio päätteli johdanto-osan 99 kappaleessa, unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Valko-Venäjältä tulevasta polkumyyntituonnista aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(100)

Kuten komissio päätteli johdanto-osan 99 kappaleessa, unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Valko-Venäjältä tulevasta polkumyyntituonnista aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (101) | Määrittääkseen, onko kyseisestä maasta tulleen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, komissio tarkasteli seuraavia seikkoja: i) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä ja ii) Valko-Venäjältä tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(101)

Määrittääkseen, onko kyseisestä maasta tulleen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, komissio tarkasteli seuraavia seikkoja: i) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä ja ii) Valko-Venäjältä tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

6.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä

| (102) | Kuten edellä johdanto-osan 49 kappaleessa todettiin, Valko-Venäjän käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan yli 900 000 tonnia, mikä on yli 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin suunnata unionin markkinoille, jos nykyisten toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edellä johdanto-osan 49 kappaleessa todettiin, Valko-Venäjän käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan yli 900 000 tonnia, mikä on yli 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin suunnata unionin markkinoille, jos nykyisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus, Valko-Venäjältä tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

Unionin markkinoiden houkuttelevuus, Valko-Venäjältä tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

| (103) | Kuten johdanto-osan 44–46 kappaleessa todettiin, unionin markkinat ovat kooltaan, hinnoiltaan ja läheisyydeltään edelleen houkuttelevat valkovenäläisille vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(103)

Kuten johdanto-osan 44–46 kappaleessa todettiin, unionin markkinat ovat kooltaan, hinnoiltaan ja läheisyydeltään edelleen houkuttelevat valkovenäläisille vientiä harjoittaville tuottajille.

| (104) | Komissio analysoi Valko-Venäjältä unioniin tulevan tuonnin hintatasoa. Valko-Venäjän painotetut keskimääräiset tuontihinnat ilman polkumyyntitulleja olivat koko tarkastelujakson ajan huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 13–15 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat (10). Kuten johdanto-osan 64 ja 87 kappaleessa selitetään, Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hintataso oli jopa alhaisempi kuin unionin tuotantokustannukset. Näin ollen jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, on todennäköistä, että unionin markkinat olisivat Valko-Venäjälle entistä houkuttelevammat. |
| --- | --- |

(104)

Komissio analysoi Valko-Venäjältä unioniin tulevan tuonnin hintatasoa. Valko-Venäjän painotetut keskimääräiset tuontihinnat ilman polkumyyntitulleja olivat koko tarkastelujakson ajan huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 13–15 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat (10). Kuten johdanto-osan 64 ja 87 kappaleessa selitetään, Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hintataso oli jopa alhaisempi kuin unionin tuotantokustannukset. Näin ollen jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, on todennäköistä, että unionin markkinat olisivat Valko-Venäjälle entistä houkuttelevammat.

10

| (105) | Arvioidakseen myös tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen komissio katsoi lisäksi, että Valko-Venäjän viennin hintatasot kolmansien maiden markkinoilla olisivat kohtuullinen indikaattori unionin markkinoille suuntautuvan viennin tulevista hintatasoista. |
| --- | --- |

(105)

Arvioidakseen myös tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen komissio katsoi lisäksi, että Valko-Venäjän viennin hintatasot kolmansien maiden markkinoilla olisivat kohtuullinen indikaattori unionin markkinoille suuntautuvan viennin tulevista hintatasoista.

| (106) | Kuten edellä johdanto-osan 44 kappaleessa todettiin, komissio analysoi Valko-Venäjältä kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintatasoa ja totesi, että nämä vientihinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat (15 %). Sen vuoksi unionin markkinat ovat valkovenäläisille tuottajille hinnoiltaan edelleen erittäin houkuttelevat. |
| --- | --- |

(106)

Kuten edellä johdanto-osan 44 kappaleessa todettiin, komissio analysoi Valko-Venäjältä kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintatasoa ja totesi, että nämä vientihinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat (15 %). Sen vuoksi unionin markkinat ovat valkovenäläisille tuottajille hinnoiltaan edelleen erittäin houkuttelevat.

| (107) | Edellä esitetyn perusteella ja jos Valko-Venäjältä tuleva halpatuonti lisääntyisi, unionin tuottajien olisi myyntimäärien ja markkinaosuuksien säilyttämiseksi pakko laskea hintojaan. Tämä vaikuttaisi tuotannonalan kokonaiskannattavuuteen, joka heikkenisi. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella ja jos Valko-Venäjältä tuleva halpatuonti lisääntyisi, unionin tuottajien olisi myyntimäärien ja markkinaosuuksien säilyttämiseksi pakko laskea hintojaan. Tämä vaikuttaisi tuotannonalan kokonaiskannattavuuteen, joka heikkenisi.

| (108) | Jos unionin tuotannonala toisaalta säilyttäisi nykyiset hintatasonsa, tällä olisi lähes välitön kielteinen vaikutus tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärään sekä markkinaosuuteen. Lisäksi tuotantomäärän supistuminen johtaisi kappalekohtaisten tuotantokustannusten nousuun mittakaavaetujen heikkenemisen vuoksi. Tämä heikentäisi unionin tuotannonalan kannattavuutta entisestään. Kannattavuuden heikentyessä unionin tuotannonala ei pystyisi tekemään tarvittavia investointeja. Tämä johtaisi viime kädessä myös työpaikkojen menettämiseen ja tuotantolinjojen sulkemisen uhkaan. |
| --- | --- |

(108)

Jos unionin tuotannonala toisaalta säilyttäisi nykyiset hintatasonsa, tällä olisi lähes välitön kielteinen vaikutus tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärään sekä markkinaosuuteen. Lisäksi tuotantomäärän supistuminen johtaisi kappalekohtaisten tuotantokustannusten nousuun mittakaavaetujen heikkenemisen vuoksi. Tämä heikentäisi unionin tuotannonalan kannattavuutta entisestään. Kannattavuuden heikentyessä unionin tuotannonala ei pystyisi tekemään tarvittavia investointeja. Tämä johtaisi viime kädessä myös työpaikkojen menettämiseen ja tuotantolinjojen sulkemisen uhkaan.

| (109) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vaikuttavat Venäjää ja Valko-Venäjää koskevat pakotepaketit, mutta kuten johdanto-osan 47 kappaleessa todettiin, nykyistä tilannetta ei voida pitää pysyvänä. Komissio totesi, että sitä ei voida ottaa huomioon tämän tutkimuksen päätelmissä. |
| --- | --- |

(109)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vaikuttavat Venäjää ja Valko-Venäjää koskevat pakotepaketit, mutta kuten johdanto-osan 47 kappaleessa todettiin, nykyistä tilannetta ei voida pitää pysyvänä. Komissio totesi, että sitä ei voida ottaa huomioon tämän tutkimuksen päätelmissä.

6.3   Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (110) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että ilman toimenpiteitä Valko-Venäjältä polkumyynnillä ja vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla tuleva tuonti hyvin todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että ilman toimenpiteitä Valko-Venäjältä polkumyynnillä ja vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla tuleva tuonti hyvin todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi.

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (111) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(111)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (112) | Unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa todettiin. Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todennäköisesti yhä enemmän valkovenäläisten tuottajien harjoittamaa epäreilua kilpailua, mikä pysäyttäisi unionin tuotannonalan meneillään olevan elpymisen. |
| --- | --- |

(112)

Unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa todettiin. Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todennäköisesti yhä enemmän valkovenäläisten tuottajien harjoittamaa epäreilua kilpailua, mikä pysäyttäisi unionin tuotannonalan meneillään olevan elpymisen.

| (113) | Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkaminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(113)

Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkaminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

| (114) | Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todettiin, yksikään tuoja ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana. Vaikkakaan ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi negatiivinen vaikutus tuojien toimintaan, tuojat eivät kuitenkaan ole riippuvaisia Valko-Venäjästä ja ne voivat hankkia tarkastelun kohteena olevaa tuotetta muistakin maista, kuten Norjasta ja Turkista. Sen vuoksi komissio päätteli, että tuojien näkökulmasta ei ollut pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(114)

Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todettiin, yksikään tuoja ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana. Vaikkakaan ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi negatiivinen vaikutus tuojien toimintaan, tuojat eivät kuitenkaan ole riippuvaisia Valko-Venäjästä ja ne voivat hankkia tarkastelun kohteena olevaa tuotetta muistakin maista, kuten Norjasta ja Turkista. Sen vuoksi komissio päätteli, että tuojien näkökulmasta ei ollut pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevia toimenpiteitä.

7.3   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (115) | Yksikään käyttäjä ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana. Sen vuoksi ei ollut mitään viitteitä siitä, ettei alkuperäisessä tutkimuksessa tehty päätelmä (11) enää pitäisi paikkaansa ja että toimenpiteiden voimassa pitämisestä käyttäjille koituvat kielteiset vaikutukset olisivat suuremmat kuin niiden myönteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(115)

Yksikään käyttäjä ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana. Sen vuoksi ei ollut mitään viitteitä siitä, ettei alkuperäisessä tutkimuksessa tehty päätelmä (11) enää pitäisi paikkaansa ja että toimenpiteiden voimassa pitämisestä käyttäjille koituvat kielteiset vaikutukset olisivat suuremmat kuin niiden myönteiset vaikutukset.

11

7.4   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (116) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Valko-Venäjältä peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Valko-Venäjältä peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa.

8.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (117) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista, vahingon toistumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Valko-Venäjältä peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(117)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista, vahingon toistumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Valko-Venäjältä peräisin olevan betoniteräksen tuonnissa olisi pidettävä voimassa.

| (118) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (12) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(118)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (12) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

12

Euroopan unionin virallisen lehden

| (119) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdassa vahvistetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(119)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdassa vahvistetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavien Valko-Venäjältä peräisin olevien tuotteiden tuonnissa: betonin raudoitukseen tarkoitetut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enempää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumavedetyt tai kuumapursotetut, valssauksen jälkeen kierretyt tai kiertämättömät, joissa on valssauksessa syntyneitä syvennyksiä, harjoja, uria tai muita muotopoikkeamia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 (Taric-koodit 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510). Tähän eivät sisälly väsymiskestävyydeltään hyvät raudasta tai teräksestä valmistetut betonin raudoituksessa käytettävät tangot. Myöskään muut pitkät tuotteet, kuten pyöreät tangot, eivät sisälly tähän.

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 10,6 prosenttia.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1019, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien betonin raudoitukseen tarkoitettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 155, 17.6.2017, s. 6).

2

(3)  Ilmoitus polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 372, 16.9.2021, s. 9).

3

(4)  Ilmoitus Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevan betoniteräksen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 231, 15.6.2022, s. 21).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2607

6

(7)  Vientiä harjoittava tuottaja: https://eng.belsteel.com/about/rolling-production.php

7

(8)  CRU Group -tietokanta: https://www.crugroup.com/

8

(9)  Alkuperäisessä tutkimuksessa tuonnin jälkeisten kustannusten suuruudeksi määritettiin 2 prosenttia.

9

(10)  Jos otetaan huomioon myös tuonnin jälkeiset kustannukset (2 %), hintaero olisi 11,8–12 prosenttia, kuten johdanto-osan 66 kappaleessa selitetään.

10

(11)  Kaiken kaikkiaan ei ollut pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Valko-Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

---

PÄÄTÖKSET

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/34

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1051,

annettu 22 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan unionin liittymisestä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan annetun päätöksen (EU) 2019/1754 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lokakuun 31 päivänä 1958 tehty Lissabonin sopimus alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä, jäljempänä ’Lissabonin sopimus’, on Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) hallinnoima sopimus. Lissabonin sopimuksella perustetaan erityisliitto, jäljempänä ’erityisliitto’, teollisoikeuden suojelemista koskevan liiton yhteyteen. Lissabonin sopimus on avoin Pariisissa 20 päivänä maaliskuuta 1883 allekirjoitetun teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen osapuolille. Sen sopimuspuolten, jäljempänä ’osapuolet’, on määrä suojata alueillaan toisten osapuolten tuotteiden alkuperänimitykset, jotka on hyväksytty ja suojattu sellaisina alkuperämaassa ja rekisteröity WIPO:n kansainvälisessä toimistossa, paitsi jos osapuolet ilmoittavat vuoden kuluessa rekisteröinti-ilmoituksen vastaanottamisesta, etteivät ne voi taata suojaa. |
| --- | --- |

(1)

Lokakuun 31 päivänä 1958 tehty Lissabonin sopimus alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä, jäljempänä ’Lissabonin sopimus’, on Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) hallinnoima sopimus. Lissabonin sopimuksella perustetaan erityisliitto, jäljempänä ’erityisliitto’, teollisoikeuden suojelemista koskevan liiton yhteyteen. Lissabonin sopimus on avoin Pariisissa 20 päivänä maaliskuuta 1883 allekirjoitetun teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen osapuolille. Sen sopimuspuolten, jäljempänä ’osapuolet’, on määrä suojata alueillaan toisten osapuolten tuotteiden alkuperänimitykset, jotka on hyväksytty ja suojattu sellaisina alkuperämaassa ja rekisteröity WIPO:n kansainvälisessä toimistossa, paitsi jos osapuolet ilmoittavat vuoden kuluessa rekisteröinti-ilmoituksen vastaanottamisesta, etteivät ne voi taata suojaa.

| (2) | Lissabonin sopimuksen osapuolina on seitsemän jäsenvaltiota: Bulgaria, Tšekki, Ranska, Italia, Unkari, Portugali ja Slovakia. Unioni itse ei ole Lissabonin sopimuksen osapuoli, sillä ainoastaan valtiot voivat liittyä kyseiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

(2)

Lissabonin sopimuksen osapuolina on seitsemän jäsenvaltiota: Bulgaria, Tšekki, Ranska, Italia, Unkari, Portugali ja Slovakia. Unioni itse ei ole Lissabonin sopimuksen osapuoli, sillä ainoastaan valtiot voivat liittyä kyseiseen sopimukseen.

| (3) | Lissabonin sopimuksen tarkistuksen jälkeen WIPO:n diplomaattikokous hyväksyi 20 päivänä toukokuuta 2015 alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan (1), jäljempänä ’Geneven asiakirja’. Geneven asiakirjalla ulotetaan alkuperänimitysten suoja koskemaan kaikkia maantieteellisiä merkintöjä ja annetaan hallitustenvälisille järjestöille mahdollisuus tulla sen osapuoliksi. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonin sopimuksen tarkistuksen jälkeen WIPO:n diplomaattikokous hyväksyi 20 päivänä toukokuuta 2015 alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan (1), jäljempänä ’Geneven asiakirja’. Geneven asiakirjalla ulotetaan alkuperänimitysten suoja koskemaan kaikkia maantieteellisiä merkintöjä ja annetaan hallitustenvälisille järjestöille mahdollisuus tulla sen osapuoliksi.

| (4) | Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, katsoi 25 päivänä lokakuuta 2017 antamassaan tuomiossa (2), että Geneven asiakirjaa koskevat neuvottelut kuuluivat unionille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen kauppapolitiikan alalla SEUT 3 artiklan 1 kohdassa annetun yksinomaisen toimivallan piiriin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, katsoi 25 päivänä lokakuuta 2017 antamassaan tuomiossa (2), että Geneven asiakirjaa koskevat neuvottelut kuuluivat unionille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen kauppapolitiikan alalla SEUT 3 artiklan 1 kohdassa annetun yksinomaisen toimivallan piiriin.

| (5) | Komissio teki 27 päivänä heinäkuuta 2018 SEUT 207 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan perusteella ehdotuksen neuvoston päätökseksi unionin liittymisestä Geneven asiakirjaan. Koska unionilla on yksinomainen toimivalta neuvotella Geneven asiakirjasta, mainitussa ehdotuksessa esitettiin, että unioni liittyisi kyseiseen asiakirjaan yksin. |
| --- | --- |

(5)

Komissio teki 27 päivänä heinäkuuta 2018 SEUT 207 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan perusteella ehdotuksen neuvoston päätökseksi unionin liittymisestä Geneven asiakirjaan. Koska unionilla on yksinomainen toimivalta neuvotella Geneven asiakirjasta, mainitussa ehdotuksessa esitettiin, että unioni liittyisi kyseiseen asiakirjaan yksin.

| (6) | Neuvosto hyväksyi 7 päivänä lokakuuta 2019 yksimielisesti päätöksen (EU) 2019/1754 (3) unionin liittymisestä Geneven asiakirjaan SEUT 293 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Päätöksen (EU) 2019/1754 3 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioille annetaan lupa niin halutessaan tapauksen mukaan ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen unionin rinnalla unionin etujen mukaisesti ja kunnioittaen täysin sen yksinomaista toimivaltaa. Päätöksen (EU) 2019/1754 4 artiklassa säädetään, että komissio edustaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisliitossa unionia ja kaikkia jäsenvaltioita, jotka ratifioivat Geneven asiakirjan tai liittyvät siihen. Päätöksen (EU) 2019/1754 4 artiklassa säädetään lisäksi, että unioni on vastuussa unionin ja niiden jäsenvaltioiden, jotka ratifioivat Geneven asiakirjan tai liittyvät siihen, oikeuksien käyttämisen ja velvollisuuksien täyttämisen varmistamisesta. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto hyväksyi 7 päivänä lokakuuta 2019 yksimielisesti päätöksen (EU) 2019/1754 (3) unionin liittymisestä Geneven asiakirjaan SEUT 293 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Päätöksen (EU) 2019/1754 3 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioille annetaan lupa niin halutessaan tapauksen mukaan ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen unionin rinnalla unionin etujen mukaisesti ja kunnioittaen täysin sen yksinomaista toimivaltaa. Päätöksen (EU) 2019/1754 4 artiklassa säädetään, että komissio edustaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisliitossa unionia ja kaikkia jäsenvaltioita, jotka ratifioivat Geneven asiakirjan tai liittyvät siihen. Päätöksen (EU) 2019/1754 4 artiklassa säädetään lisäksi, että unioni on vastuussa unionin ja niiden jäsenvaltioiden, jotka ratifioivat Geneven asiakirjan tai liittyvät siihen, oikeuksien käyttämisen ja velvollisuuksien täyttämisen varmistamisesta.

| (7) | Neuvoston pöytäkirjaan merkityssä, päätöksen (EU) 2019/1754 hyväksymistä koskevassa lausumassa komissio vastusti sitä, että kaikilla jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus niin halutessaan ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen unionin rinnalla. Komissio totesi kuitenkin myös olevansa valmis hyväksymään sen, että Lissabonin sopimuksen osapuolina jo olevat seitsemän jäsenvaltiota, jotka ovat rekisteröineet useita immateriaalioikeuksia kyseisen sopimuksen nojalla, voisivat saada luvan liittyä Geneven asiakirjaan unionin etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston pöytäkirjaan merkityssä, päätöksen (EU) 2019/1754 hyväksymistä koskevassa lausumassa komissio vastusti sitä, että kaikilla jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus niin halutessaan ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen unionin rinnalla. Komissio totesi kuitenkin myös olevansa valmis hyväksymään sen, että Lissabonin sopimuksen osapuolina jo olevat seitsemän jäsenvaltiota, jotka ovat rekisteröineet useita immateriaalioikeuksia kyseisen sopimuksen nojalla, voisivat saada luvan liittyä Geneven asiakirjaan unionin etujen mukaisesti.

| (8) | Geneven asiakirja tuli voimaan 26 päivänä helmikuuta 2020 eli kolme kuukautta sen jälkeen, kun unioni oli tallettanut liittymiskirjansa, mikä nosti osapuolten määrän vaadittuun viiteen. |
| --- | --- |

(8)

Geneven asiakirja tuli voimaan 26 päivänä helmikuuta 2020 eli kolme kuukautta sen jälkeen, kun unioni oli tallettanut liittymiskirjansa, mikä nosti osapuolten määrän vaadittuun viiteen.

| (9) | Komissio nosti 17 päivänä tammikuuta 2020 SEUT 263 artiklan nojalla kanteen, jossa se vaati päätöksen (EU) 2019/1754 osittaista kumoamista sillä perusteella, että SEUT 218 artiklan 6 kohtaa ja 293 artiklan 1 kohtaa oli rikottu ja SEU 13 artiklan 2 kohdassa vahvistettua annetun toimivallan periaatetta, toimielinten välisen tasapainon periaatetta ja komission aloiteoikeutta oli loukattu ja toissijaisesti sillä perusteella, että SEUT 2 artiklan 1 kohtaa ja 207 artiklaa sekä perusteluvelvollisuutta oli rikottu. |
| --- | --- |

(9)

Komissio nosti 17 päivänä tammikuuta 2020 SEUT 263 artiklan nojalla kanteen, jossa se vaati päätöksen (EU) 2019/1754 osittaista kumoamista sillä perusteella, että SEUT 218 artiklan 6 kohtaa ja 293 artiklan 1 kohtaa oli rikottu ja SEU 13 artiklan 2 kohdassa vahvistettua annetun toimivallan periaatetta, toimielinten välisen tasapainon periaatetta ja komission aloiteoikeutta oli loukattu ja toissijaisesti sillä perusteella, että SEUT 2 artiklan 1 kohtaa ja 207 artiklaa sekä perusteluvelvollisuutta oli rikottu.

| (10) | Komissio vaati tuomioistuinta kumoamaan päätöksen (EU) 2019/1754 siltä osin kuin kyseisessä päätöksessä annetaan kaikille jäsenvaltioille lupa liittyä Geneven asiakirjaan. Komissio kuitenkin pyysi myös, että tuomioistuin pysyttäisi kyseisen päätöksen kumottavaksi vaadittujen osien vaikutukset, erityisesti Geneven asiakirjaan liittymistä koskevan luvan mahdollisen käyttämisen, jonka Lissabonin sopimuksen osapuolina jo olevat seitsemän jäsenvaltiota ovat panneet täytäntöön ennen tuomion julistamispäivää. Komissio ilmoitti, että se voisi poikkeuksellisesti hyväksyä kompromissin, jonka mukaan Lissabonin sopimuksen osapuolina olevat seitsemän jäsenvaltiota liittyvät Geneven asiakirjaan, jotta oikeuksien jatkuvuuteen liittyvät ongelmat vältetään. |
| --- | --- |

(10)

Komissio vaati tuomioistuinta kumoamaan päätöksen (EU) 2019/1754 siltä osin kuin kyseisessä päätöksessä annetaan kaikille jäsenvaltioille lupa liittyä Geneven asiakirjaan. Komissio kuitenkin pyysi myös, että tuomioistuin pysyttäisi kyseisen päätöksen kumottavaksi vaadittujen osien vaikutukset, erityisesti Geneven asiakirjaan liittymistä koskevan luvan mahdollisen käyttämisen, jonka Lissabonin sopimuksen osapuolina jo olevat seitsemän jäsenvaltiota ovat panneet täytäntöön ennen tuomion julistamispäivää. Komissio ilmoitti, että se voisi poikkeuksellisesti hyväksyä kompromissin, jonka mukaan Lissabonin sopimuksen osapuolina olevat seitsemän jäsenvaltiota liittyvät Geneven asiakirjaan, jotta oikeuksien jatkuvuuteen liittyvät ongelmat vältetään.

| (11) | Tuomioistuin kumosi 22 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tuomiossa (4) päätöksen (EU) 2019/1754 3 artiklan sekä 4 artiklan siltä osin kuin se sisältää viittauksia jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(11)

Tuomioistuin kumosi 22 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tuomiossa (4) päätöksen (EU) 2019/1754 3 artiklan sekä 4 artiklan siltä osin kuin se sisältää viittauksia jäsenvaltioihin.

| (12) | Tuomioistuin myönsi 22 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tuomiossa myös tarpeen säilyttää Lissabonin sopimuksen sopimuspuolina jo olevissa seitsemässä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alkuperänimitysten suojan aiemmuus ja jatkuvuus, erityisesti SEU 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun unionin ja jäsenvaltioiden välisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti kyseisiin kansallisiin rekisteröinteihin perustuvien saavutettujen oikeuksien suojaamiseksi. Tuomioistuin totesi näin ollen, että päätöksen (EU) 2019/1754 kumottujen osien vaikutukset olisi pysytettävä niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat jo käyttäneet lupaa ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen, siihen saakka, kunnes neuvoston uusi päätös tulee voimaan kohtuullisessa ajassa, joka ei saa olla pidempi kuin kuusi kuukautta tuomion julistamisesta lukien. |
| --- | --- |

(12)

Tuomioistuin myönsi 22 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan tuomiossa myös tarpeen säilyttää Lissabonin sopimuksen sopimuspuolina jo olevissa seitsemässä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alkuperänimitysten suojan aiemmuus ja jatkuvuus, erityisesti SEU 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun unionin ja jäsenvaltioiden välisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti kyseisiin kansallisiin rekisteröinteihin perustuvien saavutettujen oikeuksien suojaamiseksi. Tuomioistuin totesi näin ollen, että päätöksen (EU) 2019/1754 kumottujen osien vaikutukset olisi pysytettävä niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat jo käyttäneet lupaa ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen, siihen saakka, kunnes neuvoston uusi päätös tulee voimaan kohtuullisessa ajassa, joka ei saa olla pidempi kuin kuusi kuukautta tuomion julistamisesta lukien.

| (13) | Kun otetaan huomioon unionin yksinomainen toimivalta ja unionin mahdollisuus liittyä Geneven asiakirjaan, jäsenvaltioille voidaan antaa lupa liittyä kyseiseen asiakirjaan unionin rinnalla unionin etujen mukaisesti ainoastaan tietyissä asianmukaisesti perustelluissa ja erityisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(13)

Kun otetaan huomioon unionin yksinomainen toimivalta ja unionin mahdollisuus liittyä Geneven asiakirjaan, jäsenvaltioille voidaan antaa lupa liittyä kyseiseen asiakirjaan unionin rinnalla unionin etujen mukaisesti ainoastaan tietyissä asianmukaisesti perustelluissa ja erityisissä olosuhteissa.

| (14) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1753 (5) 11 artiklassa säädetään siirtymäsäännöksistä Lissabonin sopimuksen nojalla jo rekisteröityjä jäsenvaltioista peräisin olevia alkuperänimityksiä varten. Kyseisten säännösten perusteella ne seitsemän jäsenvaltiota, jotka ovat Lissabonin sopimuksen osapuolia, ilmoittivat komissiolle viimeistään 14 päivänä marraskuuta 2022, että ne olivat päättäneet pyytää Lissabonin sopimuksen nojalla jo rekisteröityjen alkuperänimitysten kansainvälistä rekisteröintiä Geneven asiakirjan nojalla. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1753 (5) 11 artiklassa säädetään siirtymäsäännöksistä Lissabonin sopimuksen nojalla jo rekisteröityjä jäsenvaltioista peräisin olevia alkuperänimityksiä varten. Kyseisten säännösten perusteella ne seitsemän jäsenvaltiota, jotka ovat Lissabonin sopimuksen osapuolia, ilmoittivat komissiolle viimeistään 14 päivänä marraskuuta 2022, että ne olivat päättäneet pyytää Lissabonin sopimuksen nojalla jo rekisteröityjen alkuperänimitysten kansainvälistä rekisteröintiä Geneven asiakirjan nojalla.

| (15) | Kun otetaan huomioon kyseiset erityiset olosuhteet, on aiheellista muuttaa päätös (EU) 2019/1754 siten, että unionin yksinomaista toimivaltaa täysin kunnioittaen annetaan niille seitsemälle jäsenvaltiolle, jotka olivat Lissabonin sopimuksen osapuolia ennen Geneven asiakirjan voimaantuloa, lupa ratifioida myös Geneven asiakirja tai liittyä siihen, mutta vain siinä laajuudessa kuin se on tarpeen kyseisten jäsenvaltioiden Lissabonin sopimuksen nojalla jo rekisteröimien alkuperänimitysten suojan aiemmuuden ja jatkuvuuden säilyttämiseksi unionin edun mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Kun otetaan huomioon kyseiset erityiset olosuhteet, on aiheellista muuttaa päätös (EU) 2019/1754 siten, että unionin yksinomaista toimivaltaa täysin kunnioittaen annetaan niille seitsemälle jäsenvaltiolle, jotka olivat Lissabonin sopimuksen osapuolia ennen Geneven asiakirjan voimaantuloa, lupa ratifioida myös Geneven asiakirja tai liittyä siihen, mutta vain siinä laajuudessa kuin se on tarpeen kyseisten jäsenvaltioiden Lissabonin sopimuksen nojalla jo rekisteröimien alkuperänimitysten suojan aiemmuuden ja jatkuvuuden säilyttämiseksi unionin edun mukaisesti.

| (16) | Sen vuoksi päätös (EU) 2019/1754 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi päätös (EU) 2019/1754 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätöksen (EU) 2019/1754 muuttaminen

Muutetaan päätös (EU) 2019/1754 seuraavasti:

| 1) | korvataan 3 artikla seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioille, jotka olivat Lissabonin sopimuksen osapuolia 26 päivänä helmikuuta 2020, eli Bulgarialle, Tšekille, Ranskalle, Italialle, Unkarille, Portugalille ja Slovakialle, annetaan unionin yksinomaista toimivaltaa täysin kunnioittaen lupa ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen unionin rinnalla, mutta vain siinä laajuudessa kuin niiden liittyminen on tarpeen kyseisten jäsenvaltioiden Lissabonin sopimuksen nojalla jo aiemmin rekisteröimien alkuperänimitysten suojan aiemmuuden ja jatkuvuuden säilyttämiseksi unionin etujen mukaisesti sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1753 (*1) 11 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi.

  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1753, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin toimesta sen liityttyä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan (EUVL L 271, 24.10.2019, s. 1).”;" |
| --- | --- |

1)

korvataan 3 artikla seuraavasti:

”Jäsenvaltioille, jotka olivat Lissabonin sopimuksen osapuolia 26 päivänä helmikuuta 2020, eli Bulgarialle, Tšekille, Ranskalle, Italialle, Unkarille, Portugalille ja Slovakialle, annetaan unionin yksinomaista toimivaltaa täysin kunnioittaen lupa ratifioida Geneven asiakirja tai liittyä siihen unionin rinnalla, mutta vain siinä laajuudessa kuin niiden liittyminen on tarpeen kyseisten jäsenvaltioiden Lissabonin sopimuksen nojalla jo aiemmin rekisteröimien alkuperänimitysten suojan aiemmuuden ja jatkuvuuden säilyttämiseksi unionin etujen mukaisesti sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1753 (*1) 11 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi.

*1

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1753, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin toimesta sen liityttyä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan (EUVL L 271, 24.10.2019, s. 1).”;"

*1

| 2) | korvataan 4 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”Komissio edustaa SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisliitossa unionia ja kaikkia jäsenvaltioita, jotka ovat ratifioineet Geneven asiakirjan tai liittyneet siihen tämän päätöksen 3 artiklan mukaisesti. Unioni on vastuussa unionin tämän päätöksen 3 artiklan mukaisten oikeuksien käyttämisen ja velvollisuuksien täyttämisen varmistamisesta.” |
| --- | --- |

2)

korvataan 4 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Komissio edustaa SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisliitossa unionia ja kaikkia jäsenvaltioita, jotka ovat ratifioineet Geneven asiakirjan tai liittyneet siihen tämän päätöksen 3 artiklan mukaisesti. Unioni on vastuussa unionin tämän päätöksen 3 artiklan mukaisten oikeuksien käyttämisen ja velvollisuuksien täyttämisen varmistamisesta.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. BUSCH

---

(1)  
  EUVL L 271, 24.10.2019, s. 15.

1

(2)  Unionin tuomioistuimen tuomio 25.10.2017, komissio v. neuvosto (tarkistettu Lissabonin sopimus), C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798.

2

komissio v. neuvosto (tarkistettu Lissabonin sopimus)

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2019/1754, annettu 7 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan unionin liittymisestä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan (EUVL L 271, 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.11.2022, komissio v. neuvosto, C-24/20, ECLI:EU:C:2022:911.

4

komissio v. neuvosto,

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1753, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin toimesta sen liityttyä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan (EUVL L 271, 24.10.2019, s. 1).

5

---

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/38

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1052,

annettu 22 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan unionin ja Japanin välisellä siviili-ilmailun turvallisuutta koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin ja Japanin välinen siviili-ilmailun turvallisuutta koskeva sopimus (1), jäljempänä ’sopimus’, hyväksyttiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä (EU) 2021/112 (2), ja se tuli voimaan 30 päivänä kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja Japanin välinen siviili-ilmailun turvallisuutta koskeva sopimus (1), jäljempänä ’sopimus’, hyväksyttiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä (EU) 2021/112 (2), ja se tuli voimaan 30 päivänä kesäkuuta 2021.

| (2) | Sopimuksen 11 artiklan 1 kohdassa määrätään osapuolten sekakomitean perustamisesta vastaamaan sopimuksen tehokkaasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 11 artiklan 1 kohdassa määrätään osapuolten sekakomitean perustamisesta vastaamaan sopimuksen tehokkaasta täytäntöönpanosta.

| (3) | Sopimuksen 11 artiklan 3 kohdassa määrätään myös, että sekakomitea laatii ja hyväksyy työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 11 artiklan 3 kohdassa määrätään myös, että sekakomitea laatii ja hyväksyy työjärjestyksensä.

| (4) | Komissio ja Japanin ulkoministeriö ovat yhteistyössä laatineet työjärjestysluonnoksen. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ja Japanin ulkoministeriö ovat yhteistyössä laatineet työjärjestysluonnoksen.

| (5) | On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta sekakomiteassa sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen, sillä työjärjestyksestä tulee unionia sitova. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta sekakomiteassa sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen, sillä työjärjestyksestä tulee unionia sitova.

| (6) | Unionin kannan sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(6)

Unionin kannan sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Euroopan unionin ja Japanin välisellä siviili-ilmailun turvallisuutta koskevalla sopimuksella perustetun sekakomitean ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

2.   Unionin edustaja sekakomiteassa voi sopia sekakomitean päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. BUSCH

---

(1)  
  EUVL L 229, 16.7.2020, s. 4.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2021/112, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, Euroopan unionin ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 1).

2

---

LUONNOS

EUROOPAN UNIONIN JA JAPANIN VÄLISELLÄ SIVIILI-ILMAILUN TURVALLISUUTTA KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN EU:N JA JAPANIN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/...,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

EU:N JA JAPANIN SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 kohta

Hyväksytään tämän päätöksen liitteenä oleva sekakomitean työjärjestys.

2 kohta

Tätä päätöstä sovelletaan päivästä, jona se hyväksytään.

Tehty ...

Euroopan unionin puolesta

Japanin puolesta

---

LIITE

EUROOPAN UNIONIN JA JAPANIN VÄLISEN SIVIILI-ILMAILUN TURVALLISUUTTA KOSKEVAN SOPIMUKSEN OSAPUOLTEN SEKAKOMITEA

Työjärjestys

1 kohta

Määritelmät

Tässä Euroopan unionin ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyssä työjärjestyksessä tarkoitetaan:

| — | ’osapuolella’ Euroopan unionia tai Japania; |
| --- | --- |

—

’osapuolella’ Euroopan unionia tai Japania;

| — | ’osapuolilla’ Euroopan unionia ja Japania. |
| --- | --- |

—

’osapuolilla’ Euroopan unionia ja Japania.

2 kohta

Puheenjohtaja ja kokoonpano

1.   Sekakomitean puheenjohtajina toimivat yhdessä Euroopan unionin edustaja ja Japanin edustaja, jäljempänä ’puheenjohtajat’.

2.   Euroopan unionia edustaa sekakomiteassa Euroopan komissio, jota avustaa Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto, yhdessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden ilmailuviranomaisten kanssa.

3.   Japania edustaa sekakomiteassa ulkoministeriö ja/tai Japanin edustusto Euroopan unionissa yhdessä maa-, infrastruktuuri-, liikenne- ja matkailuministeriön kanssa.

3 kohta

Kokoukset

1.   Sekakomitea kokoontuu säännöllisin väliajoin jommankumman osapuolen pyynnöstä.

2.   Kokouspaikkana on mahdollisuuksien mukaan vuorotellen Bryssel ja Tokio. Vaihtoehtoisesti on mahdollista järjestää keskusteluja videoneuvotteluna. Videoneuvottelujen aikana hyväksytyillä päätöksillä ja suosituksilla on sama arvo kuin fyysisissä kokouksissa hyväksytyillä päätöksillä ja suosituksilla. Kun osapuolet ovat sopineet kokouksen ajankohdasta ja paikasta, Euroopan unionin osalta Euroopan komissio ja Japanin osalta ulkoministeriö kutsuvat kokouksen koolle.

3.   Elleivät puheenjohtajat muuta päätä, sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia. Puheenjohtajien yhteisellä suostumuksella voidaan kokousten jälkeen julkaista lehdistötiedote.

4.   Kokoukset pidetään ja asiakirjat laaditaan englanniksi. Tulkkauksesta tai kääntämisestä toiselle kielelle aiheutuvista kuluista vastaa sitä pyytänyt osapuoli.

4 kohta

Valtuuskunnat

1.   Osapuolet ilmoittavat ennen kutakin kokousta toisilleen valtuuskuntiensa suunnitellun kokoonpanon ja nimeävät puheenjohtajansa.

2.   Puheenjohtajat voivat tapauskohtaisesti päättää ulkopuolisten osallistujien kutsumisesta sekakomitean kokouksiin antamaan tietoja tietyistä aiheista tai toimimaan tarkkailijoina.

5 kohta

Sihteeristö

Yksi Euroopan komission virkamies ja yksi ulkoministeriön virkamies toimivat yhdessä sekakomitean sihteereinä.

6 kohta

Kokousten esityslista

1.   Puheenjohtajat laativat kunkin kokouksen alustavan esityslistan yhteisellä suostumuksella. Sihteerit toimittavat alustavan esityslistan ja kaikki asiaankuuluvat kokousasiakirjat osallistujille viimeistään viisitoista työpäivää ennen kokouspäivää.

2.   Sekakomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin alustavalla esityslistalla olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle, jos osapuolet niin päättävät.

3.   Puheenjohtajat voivat yhteisellä suostumuksella muuttaa 1 kohdassa tarkoitettua asiakirjojen toimittamiselle asetettua määräaikaa, alustava esityslista mukaan luettuna, jommankumman osapuolen sisäisten menettelyjen vaatimusten tai tietyn asian kiireellisyyden huomioon ottamiseksi.

7 kohta

Pöytäkirja

1.   Jokaisesta sekakomitean kokouksesta laaditaan pöytäkirjaluonnos kokouksen jälkeen. Siinä mainitaan hyväksytyt päätökset ja suositukset sekä tehdyt päätelmät.

2.   Kun pöytäkirja on hyväksytty, puheenjohtajat allekirjoittavat sen, ja kumpikin osapuoli arkistoi yhden alkuperäiskappaleen tai skannatun jäljennöksen. Sähköinen allekirjoitus ja arkistointi on mahdollista.

8 kohta

Kirjallinen menettely

Sekakomitean päätökset ja suositukset voidaan tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa hyväksyä kirjallista menettelyä noudattaen. Tätä varten puheenjohtajat vaihtavat keskenään tietoja niistä toimenpideluonnoksista, joista pyydetään sekakomitean lausuntoa ja jotka voidaan tämän jälkeen vahvistaa kirjeenvaihdolla. Kumpikin osapuoli voi kuitenkin pyytää, että sekakomitea kutsutaan koolle keskustelemaan asiasta.

9 kohta

Asioiden käsittely

1.   Sekakomitea hyväksyy päätöksensä ja suosituksensa osapuolten välisellä yhteisymmärryksellä.

2.   Sekakomitean päätösten nimenä on ’päätös’ ja suositusten nimenä ’suositus’, ja niiden jäljessä on järjestysluku, hyväksymispäivä ja kuvaus aiheesta.

3.   Puheenjohtajat allekirjoittavat sekakomitean päätökset ja suositukset.

4.   Osapuolet panevat sekakomitean hyväksymät päätökset täytäntöön omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti.

5.   Osapuolet voivat julkaista sekakomitean hyväksymät päätökset virallisissa lehdissään. Sekakomitean hyväksymät suositukset tai muut säädökset voidaan julkaista osapuolten niin päättäessä. Kumpikin osapuoli säilyttää yhden alkuperäiskappaleen tai skannatun jäljennöksen päätöksistä ja suosituksista.

10 kohta

Kulut

1.   Osapuolet vastaavat omista kuluistaan, jotka aiheutuvat niiden osallistumisesta sekakomitean kokouksiin ja sekakomitean päätösten ja suositusten johdosta pidettäviin kokouksiin, mukaan lukien henkilöstö-, matka- ja oleskelukulut sekä postitus- ja televiestintäkulut.

2.   Kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kustannuksista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli.

---

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/44

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1053,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/588 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin turvallisten yhteyksien ohjelman nojalla tarjottavien valtiollisten palvelujen toiminnallisista vaatimuksista ja palvelukokonaisuudesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027 15 päivänä maaliskuuta 2023 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/588 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 4 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EU) 2023/588 perustetun unionin turvallisten yhteyksien ohjelman tavoitteena on varmistaa turvallisten, itsenäisten, luotettavien ja kustannustehokkaiden valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen keskeytymätön maailmanlaajuinen tarjonta ja pitkän aikavälin saatavuus valtiollisille käyttäjille ottamalla käyttöön siviilihallinnon alainen turvallisten yhteyksien järjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EU) 2023/588 perustetun unionin turvallisten yhteyksien ohjelman tavoitteena on varmistaa turvallisten, itsenäisten, luotettavien ja kustannustehokkaiden valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen keskeytymätön maailmanlaajuinen tarjonta ja pitkän aikavälin saatavuus valtiollisille käyttäjille ottamalla käyttöön siviilihallinnon alainen turvallisten yhteyksien järjestelmä.

| (2) | Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman valtiollisia palveluja koskevat toiminnalliset vaatimukset olisi vahvistettava teknisillä eritelmillä ja täytäntöönpanosuunnitelmilla, jotka liittyvät erityisesti kriisinhallintaan, tilannetietoisuuteen, keskeisen infrastruktuurin hallintaan, mukaan lukien diplomaattiset ja puolustusalan viestintäverkot ja muihin valtiollisten käyttäjien tarpeisiin. |
| --- | --- |

(2)

Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman valtiollisia palveluja koskevat toiminnalliset vaatimukset olisi vahvistettava teknisillä eritelmillä ja täytäntöönpanosuunnitelmilla, jotka liittyvät erityisesti kriisinhallintaan, tilannetietoisuuteen, keskeisen infrastruktuurin hallintaan, mukaan lukien diplomaattiset ja puolustusalan viestintäverkot ja muihin valtiollisten käyttäjien tarpeisiin.

| (3) | Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus olisi vahvistettava, ja siihen tulisi sisältyä valtiolliseen infrastruktuuriin perustuvat julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille rajatut palvelut sekä kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvat valtiollisille käyttäjille tarjottavat palvelut, kuten turvallinen maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu tai maailmanlaajuinen kapeakaistapalvelu. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuudessa olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 (2) mukaisesti perustettu valtiollisen satelliittiviestinnän, jäljempänä ’GOVSATCOM’, palvelujen palvelukokonaisuus. |
| --- | --- |

(3)

Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus olisi vahvistettava, ja siihen tulisi sisältyä valtiolliseen infrastruktuuriin perustuvat julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille rajatut palvelut sekä kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvat valtiollisille käyttäjille tarjottavat palvelut, kuten turvallinen maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu tai maailmanlaajuinen kapeakaistapalvelu. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuudessa olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 (2) mukaisesti perustettu valtiollisen satelliittiviestinnän, jäljempänä ’GOVSATCOM’, palvelujen palvelukokonaisuus.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklalla perustetun GOVSATCOM-kokoonpanossa kokoontuvan ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklalla perustetun GOVSATCOM-kokoonpanossa kokoontuvan ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman nojalla tarjottavien valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus

1.   Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmä on suunniteltava siten, että se tarjoaa tai mahdollistaa seuraavat satelliittiviestintäpalvelut:

| a) | valtiollisille käyttäjille tarjottavat valtion infrastruktuuriin perustuvat palvelut:






  i) | palvelu 1: luotettava maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu; |
| --- | --- | --- |

a)

valtiollisille käyttäjille tarjottavat valtion infrastruktuuriin perustuvat palvelut:

i)

palvelu 1: luotettava maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu;

| ii) | palvelu 2: avaruusdatan välitys; |
| --- | --- |

ii)

palvelu 2: avaruusdatan välitys;

| b) | valtiollisille käyttäjille tarjottavat kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvat palvelut:






  i) | palvelu 3: turvallinen maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu; |
| --- | --- | --- |

b)

valtiollisille käyttäjille tarjottavat kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvat palvelut:

i)

palvelu 3: turvallinen maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu;

| ii) | palvelu 4: turvallinen maailmanlaajuinen kapeakaistapalvelu. |
| --- | --- |

ii)

palvelu 4: turvallinen maailmanlaajuinen kapeakaistapalvelu.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen palvelujen on oltava liitteessä vahvistettujen, ennalta määriteltyjä profiileja koskevien vaatimusten mukaisia.

2.   Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän palvelukokonaisuus on räätälöitävä kutakin palvelua varten ja toimitettava loppukäyttäjille seuraavien hankintajärjestelmien mukaisesti:

| a) | päästä päähän -palvelujen järjestelmä, jossa palvelu tarjotaan ankkurointiaseman reitittimestä/kytkimestä käyttäjän päätelaitteen reitittimeen/kytkimeen, ja siihen sisältyy mahdollisuus tarjota ulkoinen verkkoyhteys ankkurointiaseman puolelta; |
| --- | --- |

a)

päästä päähän -palvelujen järjestelmä, jossa palvelu tarjotaan ankkurointiaseman reitittimestä/kytkimestä käyttäjän päätelaitteen reitittimeen/kytkimeen, ja siihen sisältyy mahdollisuus tarjota ulkoinen verkkoyhteys ankkurointiaseman puolelta;

| b) | hallintapalvelujen järjestelmä, jossa palvelun tarjoaminen taataan päätelaitetta lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

b)

hallintapalvelujen järjestelmä, jossa palvelun tarjoaminen taataan päätelaitetta lukuun ottamatta.

2 artikla

Valtiollisten palvelujen tarjoamista koskevat säännöt ja toiminnalliset vaatimukset

Valtiollisten palvelujen tarjoamiseen sovelletaan seuraavia sääntöjä ja toiminnallisia vaatimuksia:

| 1) | resurssit ja osallistujan osuus:






  a) | liitteessä määritellyn palvelun 1, palvelun 2, palvelun 3 ja palvelun 4 tarjoamiseen tarkoitetun unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän resursseilla laajennetaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 (3) 2 artiklassa määriteltyä yhteistä unionin reserviä. Ne muodostavat
  ’laajennetun unionin reservin’
  . |
| --- | --- | --- |

1)

resurssit ja osallistujan osuus:

a)

liitteessä määritellyn palvelun 1, palvelun 2, palvelun 3 ja palvelun 4 tarjoamiseen tarkoitetun unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän resursseilla laajennetaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 (3) 2 artiklassa määriteltyä yhteistä unionin reserviä. Ne muodostavat
  ’laajennetun unionin reservin’
  .

3

’laajennetun unionin reservin’

| b) | komissio vahvistaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 2 artiklassa määriteltyihin GOVSATCOM-rahakkeisiin lisättävien rahakkeiden, jäljempänä ’turvallisten yhteyksien rahakkeiden’, lukumäärän. |
| --- | --- |

b)

komissio vahvistaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 2 artiklassa määriteltyihin GOVSATCOM-rahakkeisiin lisättävien rahakkeiden, jäljempänä ’turvallisten yhteyksien rahakkeiden’, lukumäärän.

| c) | turvallisten yhteyksien rahakkeet jaetaan ohjelman osallistujien kesken täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 5 artiklassa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Turvallisten yhteyksien rahakkeiden jakaminen voi kuitenkin erota 5 artiklan 2 kohdassa määritellystä jakamisesta jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja kriisimarginaalin välillä. |
| --- | --- |

c)

turvallisten yhteyksien rahakkeet jaetaan ohjelman osallistujien kesken täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 5 artiklassa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Turvallisten yhteyksien rahakkeiden jakaminen voi kuitenkin erota 5 artiklan 2 kohdassa määritellystä jakamisesta jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja kriisimarginaalin välillä.

| 2) | palvelujen osoittaminen:






  a) | unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän palvelujen tarjoamisessa osallistujille on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 6, 7 ja 8 artiklassa määriteltyjä kiinteän ja dynaamisen osoittamisen mekanismeja. |
| --- | --- | --- |

2)

palvelujen osoittaminen:

a)

unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän palvelujen tarjoamisessa osallistujille on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 6, 7 ja 8 artiklassa määriteltyjä kiinteän ja dynaamisen osoittamisen mekanismeja.

| b) | liitteessä määritellyn palvelun 1 ja palvelun 2 kiinteän ja dynaamisen osan osoittamisessa on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 6 artiklan 1, 3 ja 4 kohdassa, 7 artiklan 1, 5, 6, 7 ja 8 kohdassa sekä 8 artiklassa määriteltyä menettelyä. |
| --- | --- |

b)

liitteessä määritellyn palvelun 1 ja palvelun 2 kiinteän ja dynaamisen osan osoittamisessa on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 6 artiklan 1, 3 ja 4 kohdassa, 7 artiklan 1, 5, 6, 7 ja 8 kohdassa sekä 8 artiklassa määriteltyä menettelyä.

| c) | liitteessä määritellyn palvelun 3 ja palvelun 4 kiinteän ja dynaamisen osan osoittamisessa on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 6, 7 ja 8 artiklassa määriteltyä menettelyä. |
| --- | --- |

c)

liitteessä määritellyn palvelun 3 ja palvelun 4 kiinteän ja dynaamisen osan osoittamisessa on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 6, 7 ja 8 artiklassa määriteltyä menettelyä.

| d) | unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmästä tarjottavat palvelut korvataan rahakkeilla. Kunkin palveluvaihtoehdon rahakkeina ilmaistu korvausarvo on sisällytettävä GOVSATCOM-vastuuviranomaiselle tehtyyn palveluehdotukseen. |
| --- | --- |

d)

unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmästä tarjottavat palvelut korvataan rahakkeilla. Kunkin palveluvaihtoehdon rahakkeina ilmaistu korvausarvo on sisällytettävä GOVSATCOM-vastuuviranomaiselle tehtyyn palveluehdotukseen.

| 3) | palveluprofiilit, pyynnöt ja priorisointi:






  a) | palveluprofiilit määritellään niiden ensisijaisten ominaisuuksien arvojen perusteella. Ennalta määritellyt palveluprofiilit esitetään liitteessä. |
| --- | --- | --- |

3)

palveluprofiilit, pyynnöt ja priorisointi:

a)

palveluprofiilit määritellään niiden ensisijaisten ominaisuuksien arvojen perusteella. Ennalta määritellyt palveluprofiilit esitetään liitteessä.

| b) | käyttäjät voivat esittää palvelupyyntöjä täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

käyttäjät voivat esittää palvelupyyntöjä täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 9 artiklan mukaisesti.

| c) | palvelupyynnöt esitetään täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 9 artiklassa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. GOVSATCOM-keskittymä osoittaa pyynnön laajennetulle unionin reserville, joka sisältää unionin turvallisten yhteyksien ohjelman tarjoaman kapasiteetin. |
| --- | --- |

c)

palvelupyynnöt esitetään täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 9 artiklassa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. GOVSATCOM-keskittymä osoittaa pyynnön laajennetulle unionin reserville, joka sisältää unionin turvallisten yhteyksien ohjelman tarjoaman kapasiteetin.

| d) | jos palvelupyyntöön liittyy ristiriitoja, mukaan lukien tarve estää palveluita, on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 11 artiklassa määriteltyjä sääntöjä. |
| --- | --- |

d)

jos palvelupyyntöön liittyy ristiriitoja, mukaan lukien tarve estää palveluita, on noudatettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 11 artiklassa määriteltyjä sääntöjä.

| 4) | käyttöönoton periaatteet:






  a) | unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmä on suunniteltava modulaariseksi ja skaalautuvaksi, ja sillä laajennetaan asteittain avaruussegmenttiä sen mukaan sen mukaan, miten palvelujen kysyntä kehittyy käyttöiän aikana. |
| --- | --- | --- |

4)

käyttöönoton periaatteet:

a)

unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmä on suunniteltava modulaariseksi ja skaalautuvaksi, ja sillä laajennetaan asteittain avaruussegmenttiä sen mukaan sen mukaan, miten palvelujen kysyntä kehittyy käyttöiän aikana.

| b) | unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän modulaarisuuteen ja skaalautuvuuteen voi sisältyä yksityisen sektorin investointeja markkinakysynnän vaihtelujen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän modulaarisuuteen ja skaalautuvuuteen voi sisältyä yksityisen sektorin investointeja markkinakysynnän vaihtelujen mukaisesti.

| c) | täydentävät toimet avaruus- tai maasegmentin tasolla eivät saa vaikuttaa toiminnallisten palvelujen jatkuvuuteen. |
| --- | --- |

c)

täydentävät toimet avaruus- tai maasegmentin tasolla eivät saa vaikuttaa toiminnallisten palvelujen jatkuvuuteen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 79, 17.3.2023, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/696, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1055, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, satelliittiviestintäkapasiteetin, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tehtävän täyttämiseksi (ks. tämän virallisen lehden s. 57).

3

---

LIITE

Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman nojalla tarjottavien valtiollisten palvelujen ennalta määritellyt profiilit

Taulukko 1

Palvelu 1: Luotettava maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu

| Ominaisuus | Tekniset eritelmät |
| --- | --- |
| Taajuusalue | Ka-Gov, muut |
| Tiedonsiirtonopeus | Lähetys-/paluulinkin välityskyky käyttäjää kohti:






  — | Alhainen: < 1 Mbps |

Ominaisuus

Tekniset eritelmät

Taajuusalue

Ka-Gov, muut

Tiedonsiirtonopeus

Lähetys-/paluulinkin välityskyky käyttäjää kohti:

—

Alhainen: < 1 Mbps

| — | Keskitasoinen: >=1 Mbps – < 5 Mbps |
| --- | --- |

—

Keskitasoinen: >=1 Mbps – < 5 Mbps

| — | Korkea: >=5 Mbps – < 50 Mbps |
| --- | --- |

—

Korkea: >=5 Mbps – < 50 Mbps

| — | Erittäin korkea: >=50 Mbps |
| --- | --- |

—

Erittäin korkea: >=50 Mbps

Maantieteellinen kattavuus

Maailmanlaajuinen

Saatavuus (vuodessa)

99,5 %

Vasteaika

| — | Alle 40 ms (yksisuuntainen päästä päähän) EU:n manneralueella |
| --- | --- |

—

Alle 40 ms (yksisuuntainen päästä päähän) EU:n manneralueella

| — | Alle 80 ms (kiertoviive) EU:n manneralueella |
| --- | --- |

—

Alle 80 ms (kiertoviive) EU:n manneralueella

Käyttäjän päätelaite

Kiinteä/mobiili/liikkuva

Luotettavuus ja turvaominaisuudet

Luotettava

Taulukko 2

Palvelu 2: Avaruusdatan välitys

| Ominaisuus | Tekniset eritelmät |
| --- | --- |
| Taajuusalue | Optinen |
| Tiedonsiirtonopeus | Riippuu yhteyden ominaisuuksista (käyttäjä- ja kohdeyhteisön yhdistelmä):






  — | >=1 Gbps – < 10 Gbps |

Ominaisuus

Tekniset eritelmät

Taajuusalue

Optinen

Tiedonsiirtonopeus

Riippuu yhteyden ominaisuuksista (käyttäjä- ja kohdeyhteisön yhdistelmä):

—

>=1 Gbps – < 10 Gbps

| — | >=10 Gbps |
| --- | --- |

—

>=10 Gbps

Maantieteellinen kattavuus

Maailmanlaajuinen

Käyttäjäyhteisö / kohdeyhteisö

| — | Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän satelliitit |
| --- | --- |

—

Unionin turvallisten yhteyksien ohjelman täytäntöönpanojärjestelmän satelliitit

| — | Kolmansien osapuolten satelliitit |
| --- | --- |

—

Kolmansien osapuolten satelliitit

| — | Lentokäyttöinen alusta |
| --- | --- |

—

Lentokäyttöinen alusta

| — | Maa-asema |
| --- | --- |

—

Maa-asema

Luotettavuus ja turvaominaisuudet

Luotettava

Taulukko 3

Palvelu 3: Turvallinen maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu

| Ominaisuus | Tekniset eritelmät |
| --- | --- |
| Tiedonsiirtonopeus | Lähetys-/paluulinkin välityskyky käyttäjää kohti:






  — | Alhainen: < 1 Mbps |

Ominaisuus

Tekniset eritelmät

Tiedonsiirtonopeus

Lähetys-/paluulinkin välityskyky käyttäjää kohti:

—

Alhainen: < 1 Mbps

| — | Keskitasoinen: >=1 Mbps – < 5 Mbps |
| --- | --- |

—

Keskitasoinen: >=1 Mbps – < 5 Mbps

| — | Korkea: >=5 Mbps – < 50 Mbps |
| --- | --- |

—

Korkea: >=5 Mbps – < 50 Mbps

| — | Erittäin korkea: >=50 Mbps |
| --- | --- |

—

Erittäin korkea: >=50 Mbps

Maantieteellinen kattavuus

Maailmanlaajuinen

Saatavuus (vuodessa)

99,5 %

Vasteaika

| — | Alle 50 ms (yksisuuntainen päästä päähän) EU:n manneralueella |
| --- | --- |

—

Alle 50 ms (yksisuuntainen päästä päähän) EU:n manneralueella

| — | Alle 100 ms (kiertoviive) EU:n manneralueella |
| --- | --- |

—

Alle 100 ms (kiertoviive) EU:n manneralueella

Käyttäjän päätelaite

Kiinteä/mobiili/liikkuva

Luotettavuus ja turvaominaisuudet

Turvallinen

Taulukko 4

Palvelu 4: Turvallinen maailmanlaajuinen kapeakaistapalvelu.

| Ominaisuus | Tekniset eritelmät |
| --- | --- |
| Tiedonsiirtonopeus | Lähetys-/paluulinkin välityskyky käyttäjää kohti: 2 Kbps – 1 Mbps |
| Maantieteellinen kattavuus | Maailmanlaajuinen |
| Saatavuus (vuodessa) | 98 % |
| Käyttäjän päätelaite | Asioiden internet ja muut kapeakaistaiset käyttäjälaitteet |
| Luotettavuus ja turvaominaisuudet | Turvallinen |

Ominaisuus

Tekniset eritelmät

Tiedonsiirtonopeus

Lähetys-/paluulinkin välityskyky käyttäjää kohti: 2 Kbps – 1 Mbps

Maantieteellinen kattavuus

Maailmanlaajuinen

Saatavuus (vuodessa)

98 %

Käyttäjän päätelaite

Asioiden internet ja muut kapeakaistaiset käyttäjälaitteet

Luotettavuus ja turvaominaisuudet

Turvallinen

---

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/49

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1054,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin avaruusohjelman nojalla perustetun järjestelmän tarjoamien valtiollisen satelliittiviestinnän palvelujen palvelukokonaisuudesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 (1) ja erityisesti sen 63 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2021/696 62 artiklan mukaisesti valtiollisen satelliittiviestinnän, jäljempänä ’GOVSATCOM’, komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2021/696 62 artiklan mukaisesti valtiollisen satelliittiviestinnän, jäljempänä ’GOVSATCOM’, komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 1 kohdan mukaisesti GOVSATCOM-kapasiteettien ja -palvelujen tarjoaminen on varmistettava palvelukokonaisuuden mukaisesti. Palvelukokonaisuuden olisi perustuttava valtiollisen satelliittiviestinnän käyttäjien tarpeisiin siten, että siihen sisällytetään joustavat ja käyttäjien mukautettavissa olevat GOVSATCOM-palvelut. Sen olisi sen vuoksi katettava päästä päähän -palvelut, ankkuroidut kapasiteettipalvelut ja raakakapasiteettipalvelut. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 1 kohdan mukaisesti GOVSATCOM-kapasiteettien ja -palvelujen tarjoaminen on varmistettava palvelukokonaisuuden mukaisesti. Palvelukokonaisuuden olisi perustuttava valtiollisen satelliittiviestinnän käyttäjien tarpeisiin siten, että siihen sisällytetään joustavat ja käyttäjien mukautettavissa olevat GOVSATCOM-palvelut. Sen olisi sen vuoksi katettava päästä päähän -palvelut, ankkuroidut kapasiteettipalvelut ja raakakapasiteettipalvelut.

| (3) | Palvelukokonaisuuden olisi katettava unionin yhteiseen kokonaisuuteen sisällytettävät nykyiset ja odotetut kapasiteetit ja palvelut. Näin ollen palvelukokonaisuuteen olisi sisällytettävä erilaisia vaihtoehtoja vasteajan, taajuusalueiden, turvallisuustasojen ja muiden ominaisuuksien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Palvelukokonaisuuden olisi katettava unionin yhteiseen kokonaisuuteen sisällytettävät nykyiset ja odotetut kapasiteetit ja palvelut. Näin ollen palvelukokonaisuuteen olisi sisällytettävä erilaisia vaihtoehtoja vasteajan, taajuusalueiden, turvallisuustasojen ja muiden ominaisuuksien osalta.

| (4) | Palvelujen tarjoamisen varmistamiseksi on tarpeen kuvailla prosessi, jonka mukaisesti GOVSATCOM-käyttäjät lähettävät palvelupyynnöt GOVSATCOM-keskittymään. GOVSATCOM-vastuuviranomaiset toimivat välittäjinä tässä prosessissa. |
| --- | --- |

(4)

Palvelujen tarjoamisen varmistamiseksi on tarpeen kuvailla prosessi, jonka mukaisesti GOVSATCOM-käyttäjät lähettävät palvelupyynnöt GOVSATCOM-keskittymään. GOVSATCOM-vastuuviranomaiset toimivat välittäjinä tässä prosessissa.

| (5) | GOVSATCOM-palvelujen tarjonnan ja kysynnän vastaavuuden varmistamiseksi palvelujen saatavuuden on perustuttava yhdistettyjen ja jaettujen satelliittikapasiteettien ja hankittujen palvelujen tarjontaan ja kysyntään. |
| --- | --- |

(5)

GOVSATCOM-palvelujen tarjonnan ja kysynnän vastaavuuden varmistamiseksi palvelujen saatavuuden on perustuttava yhdistettyjen ja jaettujen satelliittikapasiteettien ja hankittujen palvelujen tarjontaan ja kysyntään.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat GOVSATCOM-kokoonpanossa kokoontuvan ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat GOVSATCOM-kokoonpanossa kokoontuvan ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä sovelletaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 (2) 2 artiklan määritelmiä.

2

2 artikla

GOVSATCOM-palvelukokonaisuus

1.   GOVSATCOM-palvelukokonaisuus koostuu seuraavista viestintäpalvelujen luokista:

| a) | päästä päähän -palvelut, joiden avulla käyttäjä voi liittyä verkkoon, joka pystyy tarjoamaan palveluja; |
| --- | --- |

a)

päästä päähän -palvelut, joiden avulla käyttäjä voi liittyä verkkoon, joka pystyy tarjoamaan palveluja;

| b) | ankkuroidut kapasiteettipalvelut, joiden avulla käyttäjä voi käyttää satelliittikapasiteettia ja siihen liittyvää ankkurointiasemaa; |
| --- | --- |

b)

ankkuroidut kapasiteettipalvelut, joiden avulla käyttäjä voi käyttää satelliittikapasiteettia ja siihen liittyvää ankkurointiasemaa;

| c) | raakakapasiteettipalvelut, joiden avulla käyttäjä voi käyttää satelliittikapasiteettia (kaistanleveys). |
| --- | --- |

c)

raakakapasiteettipalvelut, joiden avulla käyttäjä voi käyttää satelliittikapasiteettia (kaistanleveys).

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen on oltava liitteessä I vahvistettujen viestintäpalvelujen luokkien ensisijaisten ja toissijaisten ominaisuuksien mukaisia.

3.   Resurssien tarjoaja voi tarjota käyttäjälle käyttäjälaitteita osana palveluaan.

4.   Edellä 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut palvelut on tarjottava GOVSATCOM-keskittymän infrastruktuurin kautta sen alkuperäisten palvelujen käyttökokoonpanossa.

3 artikla

Palveluprofiilit ja -pyynnöt

1.   GOVSATCOM-palveluprofiilit määritellään liitteessä II vahvistettujen ensisijaisten ominaisuuksien arvojen, jäljempänä ’ennalta määritellyt palveluprofiilit’, perusteella.

2.   Käyttäjät voivat esittää ennalta määriteltyä palveluprofiilia koskevia pyyntöjä, jos käyttäjä pystyy selaamaan ennalta määriteltyjä palveluprofiileja, jotka sisältävät asianomaisen resurssin tarjoajan antamat tiedot.

Käyttäjät voivat myös esittää käyttäjän määrittelemää profiilia koskevia pyyntöjä, joissa on käyttäjän ennalta määrittelemät tietyt palvelun ominaisuuksien arvot. Käyttäjän määrittelemää profiilia käytetään palvelupyynnön esittämiseen GOVSATCOM-keskittymälle sovitettavaksi yhteen ennalta määriteltyjen palveluprofiilien kanssa.

Käyttäjät voivat myös esittää palvelupyyntöjä, joissa on käyttäjän valitsemat ominaisuuksien arvot, jolloin ominaisuuksien arvoja käytetään palvelupyynnön esittämiseen GOVSATCOM-keskittymälle sovitettavaksi yhteen ennalta määriteltyjen palveluprofiilien kanssa.

3.   GOVSATCOM-keskittymä vastaa käyttäjien pyyntöihin esittämällä pyyntöä vastaavat käytettävissä olevat palvelut. Käytettävissä olevien palvelujen osalta käyttäjälle ilmoitetaan niiden ensisijaiset ja toissijaiset ominaisuudet sekä kaikki palvelua koskevat lisätiedot ja yksityiskohdat. Käyttäjät voivat valita käytettävissä olevista palveluista sen, joka vastaa heidän pyyntöään.

4.   Käyttäjien valittua palvelun ja täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2023/1055 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti GOVSATCOM-keskittymä jakaa palvelun tarjoamiseen tarvittavat resurssit ja ilmoittaa käyttäjälle, kun palvelu on varattu ja aktivoitu.

5.   Kun palvelu on aktivoitu, käyttäjät voivat käyttää sitä joko käyttäjälaitteillaan, jos ne ovat yhteensopivia palvelun kanssa, tai resurssien tarjoajan GOVSATCOMin kautta tarjoamilla käyttäjälaitteilla.

4 artikla

Pääsy GOVSATCOM-palvelukokonaisuuteen ja -palveluihin

1.   Asetuksen (EU) 2021/696 68 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti perustetuilla GOVSATCOM-vastuuviranomaisilla on pääsy palvelukokonaisuuteen ja palvelujen valintaprosessiin.

2.   Palvelujen valintaprosessin yhteydessä GOVSATCOM-vastuuviranomainen

| a) | vastaanottaa, priorisoi, tarvittaessa anonymisoi ja toimittaa käyttäjien palvelupyynnöt GOVSATCOM-keskittymään; |
| --- | --- |

a)

vastaanottaa, priorisoi, tarvittaessa anonymisoi ja toimittaa käyttäjien palvelupyynnöt GOVSATCOM-keskittymään;

| b) | vastaanottaa pyyntöjen tulokset GOVSATCOM-keskittymiltä ja toimittaa ne käyttäjille; |
| --- | --- |

b)

vastaanottaa pyyntöjen tulokset GOVSATCOM-keskittymiltä ja toimittaa ne käyttäjille;

| c) | vastaanottaa, tarvittaessa anonymisoi ja toimittaa käyttäjien palveluvalinnat GOVSATCOM-keskittymään. |
| --- | --- |

c)

vastaanottaa, tarvittaessa anonymisoi ja toimittaa käyttäjien palveluvalinnat GOVSATCOM-keskittymään.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua anonymisointia varten GOVSATCOM-vastuuviranomainen toimii välittäjänä kaikessa käyttäjän viestinnässä GOVSATCOM-keskittymän kanssa ja siten anonymisoi käyttäjän henkilöllisyyden. Viestinnässä on tarvittaessa käytettävä asianmukaisia turvallisuusluokiteltuja kanavia. GOVSATCOM-vastuuviranomainen voi valita, että käyttäjää ei anonymisoida. Tässä tapauksessa GOVSATCOM-keskittymä antaa käyttäjän tiedot resurssien tarjoajan tietoon käyttäjälle tarjottavan palvelun valinnan, perustamisen, hallinnoinnin, ylläpidon ja vianmäärityksen tukemiseksi. Myös resurssien tarjoaja voi pyytää käyttäjän anonymisoinnin poistamista. Tässä tapauksessa GOVSATCOM-keskittymän on toimitettava pyyntö asianomaiselle GOVSATCOM-valvontaviranomaiselle arviointia varten.

4.   GOVSATCOM-keskittymä antaa GOVSATCOM-valvontaviranomaiselle tarvittavat tiedot palvelujen valintaa, varaamista, perustamista ja tarjoamista varten.

5 artikla

Palvelujen priorisointi ja turvallisuustasot

1.   Palvelujen tarjoaminen priorisoidaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1055 mukaisesti.

2.   Käyttäjillä on oltava pääsy palvelukokonaisuuteen turvallisuustasonsa perusteella 30 päivänä toukokuuta 2023 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen C(2023) 3204 (3) mukaisesti.

6 artikla

GOVSATCOMin yhdistäminen ja palvelujen saatavuus

1.   Yhdistetyt satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut asetetaan saataville palvelukokonaisuutena, joka sisältää niiden ominaisuuksien arvot.

2.   Kokonaisuuteen sisältyvien palvelujen saatavuus riippuu asetuksen (EU) 2021/696 64 artiklassa tarkoitetuilta yhteisöiltä hankittujen yhdistettyjen ja yhteiskäytettävien satelliittikapasiteettien ja -palvelujen tarjonnasta ja kysynnästä.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1055, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, satelliittiviestintäkapasiteetin, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tehtävän täyttämiseksi (ks. tämän virallisen lehden s. 57).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös C(2023) 3204, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten vahvistamisesta.

3

---

LIITE I

Viestintäpalvelujen luokkien ominaisuudet

Taulukko 1

Päästä päähän -palvelu

| Ensisijaiset ominaisuudet |
| --- |
| [Enimmäis]vasteaika | Kiertoviive ms (millisekuntia) |
| Välityskyky* | Enimmäistiedonsiirtonopeus Mbps (megabittiä sekunnissa) |
| Symmetrinen palvelu | Kyllä/Ei

  Huomautus: Symmetrisessä palvelussa lähetys- ja paluulinkillä on samat ominaisuuksien arvot


  Huomautus: jos vastaus on ”ei”, lähetys- ja paluulinkin välityskyky on ilmoitettava |
| Kattavuuden tyyppi | Alueellinen/maailmanlaajuinen/paikallinen |
| Vähimmäissaatavuus | Palvelun vähimmäissaatavuus (prosenttiosuus ajasta/kuukausi) |
| Turvallisuustaso | Tehostettu/luotettava/turvallinen |
| Toissijaiset ominaisuudet |
| Taattu tiedonsiirtonopeus* | Taattu tiedonsiirtonopeus Mbps |
| Palvelualue | Luettelo maantieteellisistä alueista, joilla palvelua tarjotaan, ks. kuvio 1 |
| Palvelua koskevat lisätiedot | Luettelo palveluun liittyvistä tiedoista, jotka eivät sisälly muihin ominaisuuksiin (esim. peittoalue, säteilyteho, vahvistimen kohinalämpötila, palvelun laatu, käyttöönottoaika, koulutus, tekninen tuki, asennuspalvelut, palvelun yleinen vasteaika, polarisaatio jne.) |
| Käyttäjälaitteet | Kiinteät/liikkuvat/mobiilit |
| Käyttäjälaitteiden tarjoaminen | Kyllä/Ei

  Huomautus: Käyttäjälle on esitettävä luettelo yhteensopivista käyttäjälaitteista ja niiden tekniset tiedot (esim. manuaalinen/automaattinen suuntaseuranta), jotta käyttäjä voi valita tarvittavat laitteet. |
| Palvelukatkoksen enimmäiskesto | Tunteina

  Huomautus: Minuutit ilmoitetaan tunnin desimaaleina |
| Yhteyden tilan ilmoitus | Kyllä/Ei |
| Yhteys maanpäällisiin verkkoihin | Kyllä/Ei

  Huomautus: Jos vastaus on ”kyllä”, luetellaan maanpäälliset verkot, joihin yhteys tarjotaan |

Ensisijaiset ominaisuudet

[Enimmäis]vasteaika

Kiertoviive ms (millisekuntia)

Välityskyky*

Enimmäistiedonsiirtonopeus Mbps (megabittiä sekunnissa)

Symmetrinen palvelu

Kyllä/Ei

Huomautus: Symmetrisessä palvelussa lähetys- ja paluulinkillä on samat ominaisuuksien arvot

Huomautus: jos vastaus on ”ei”, lähetys- ja paluulinkin välityskyky on ilmoitettava

Kattavuuden tyyppi

Alueellinen/maailmanlaajuinen/paikallinen

Vähimmäissaatavuus

Palvelun vähimmäissaatavuus (prosenttiosuus ajasta/kuukausi)

Turvallisuustaso

Tehostettu/luotettava/turvallinen

Toissijaiset ominaisuudet

Taattu tiedonsiirtonopeus*

Taattu tiedonsiirtonopeus Mbps

Palvelualue

Luettelo maantieteellisistä alueista, joilla palvelua tarjotaan, ks. kuvio 1

Palvelua koskevat lisätiedot

Luettelo palveluun liittyvistä tiedoista, jotka eivät sisälly muihin ominaisuuksiin (esim. peittoalue, säteilyteho, vahvistimen kohinalämpötila, palvelun laatu, käyttöönottoaika, koulutus, tekninen tuki, asennuspalvelut, palvelun yleinen vasteaika, polarisaatio jne.)

Käyttäjälaitteet

Kiinteät/liikkuvat/mobiilit

Käyttäjälaitteiden tarjoaminen

Kyllä/Ei

Huomautus: Käyttäjälle on esitettävä luettelo yhteensopivista käyttäjälaitteista ja niiden tekniset tiedot (esim. manuaalinen/automaattinen suuntaseuranta), jotta käyttäjä voi valita tarvittavat laitteet.

Palvelukatkoksen enimmäiskesto

Tunteina

Huomautus: Minuutit ilmoitetaan tunnin desimaaleina

Yhteyden tilan ilmoitus

Kyllä/Ei

Yhteys maanpäällisiin verkkoihin

Kyllä/Ei

Huomautus: Jos vastaus on ”kyllä”, luetellaan maanpäälliset verkot, joihin yhteys tarjotaan

Taulukko 2

Ankkuroitu kapasiteettipalvelu

| Ensisijaiset ominaisuudet |
| --- |
| Enimmäisvasteaika | Kiertoviive ms |
| Kaistanleveys* | Kapasiteetti MHz |
| Symmetrinen palvelu | Kyllä/Ei

  Huomautus: Symmetrisessä palvelussa lähetys- ja paluulinkillä on samat ominaisuuksien arvot


  Huomautus: jos vastaus on ”ei”, lähetys- ja paluulinkin välityskyky on ilmoitettava |
| Kattavuuden tyyppi | Alueellinen/maailmanlaajuinen/paikallinen |
| Taajuusalue | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Taajuuspalvelun tyyppi | Kiinteä satelliittiliikenne (FSS)/siirtyvän satelliittiliikenteen palvelu (MSS)/tukiasemajärjestelmä (BSS) |
| Vähimmäissaatavuus | Palvelun vähimmäissaatavuus (prosenttiosuus ajasta/kuukausi) |
| Turvallisuustaso | Tehostettu/luotettava/turvallinen |
| Toissijaiset ominaisuudet |
| Palvelualue | Luettelo maantieteellisistä alueista, joilla palvelua tarjotaan, ks. kuvio 1 |
| Ankkurointiaseman rajapinta | Kuvaus rajapinnasta, jota käytetään käyttäjän toimittamien laitteiden liittämiseksi ankkurointiasemaan |
| Muut ankkurointivaihtoehdot | Kyllä/Ei

  Huomautus: Jos vastaus on ”kyllä”, esitetään luettelo muista ankkurointivaihtoehdoista (esim. MPLS, ethernet-liitännät jne.) |
| Palvelua koskevat lisätiedot | Luettelo palveluun liittyvistä tiedoista, jotka eivät sisälly muihin ominaisuuksiin (esim. peittoalue, säteilyteho, vahvistimen kohinalämpötila, palvelun laatu, käyttöönottoaika, koulutus, tekninen tuki, asennuspalvelut, palvelun yleinen vasteaika, polarisaatio jne.) |
| Käyttäjälaitteet | Kiinteät/liikkuvat/mobiilit |
| Käyttäjälaitteiden tarjoaminen | Kyllä/Ei

  Huomautus: Käyttäjälle on esitettävä luettelo yhteensopivista käyttäjälaitteista teknisten tietojen kanssa (esim. manuaalinen/automaattinen suuntaseuranta), jotta käyttäjä voi valita tarvittavat laitteet. |
| Palvelukatkoksen enimmäiskesto | Tunteina

  Huomautus: Minuutit ilmoitetaan tunnin desimaaleina |
| Yhteyden tilan ilmoitus | Kyllä/Ei |

Ensisijaiset ominaisuudet

Enimmäisvasteaika

Kiertoviive ms

Kaistanleveys*

Kapasiteetti MHz

Symmetrinen palvelu

Kyllä/Ei

Huomautus: Symmetrisessä palvelussa lähetys- ja paluulinkillä on samat ominaisuuksien arvot

Huomautus: jos vastaus on ”ei”, lähetys- ja paluulinkin välityskyky on ilmoitettava

Kattavuuden tyyppi

Alueellinen/maailmanlaajuinen/paikallinen

Taajuusalue

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Taajuuspalvelun tyyppi

Kiinteä satelliittiliikenne (FSS)/siirtyvän satelliittiliikenteen palvelu (MSS)/tukiasemajärjestelmä (BSS)

Vähimmäissaatavuus

Palvelun vähimmäissaatavuus (prosenttiosuus ajasta/kuukausi)

Turvallisuustaso

Tehostettu/luotettava/turvallinen

Toissijaiset ominaisuudet

Palvelualue

Luettelo maantieteellisistä alueista, joilla palvelua tarjotaan, ks. kuvio 1

Ankkurointiaseman rajapinta

Kuvaus rajapinnasta, jota käytetään käyttäjän toimittamien laitteiden liittämiseksi ankkurointiasemaan

Muut ankkurointivaihtoehdot

Kyllä/Ei

Huomautus: Jos vastaus on ”kyllä”, esitetään luettelo muista ankkurointivaihtoehdoista (esim. MPLS, ethernet-liitännät jne.)

Palvelua koskevat lisätiedot

Luettelo palveluun liittyvistä tiedoista, jotka eivät sisälly muihin ominaisuuksiin (esim. peittoalue, säteilyteho, vahvistimen kohinalämpötila, palvelun laatu, käyttöönottoaika, koulutus, tekninen tuki, asennuspalvelut, palvelun yleinen vasteaika, polarisaatio jne.)

Käyttäjälaitteet

Kiinteät/liikkuvat/mobiilit

Käyttäjälaitteiden tarjoaminen

Kyllä/Ei

Huomautus: Käyttäjälle on esitettävä luettelo yhteensopivista käyttäjälaitteista teknisten tietojen kanssa (esim. manuaalinen/automaattinen suuntaseuranta), jotta käyttäjä voi valita tarvittavat laitteet.

Palvelukatkoksen enimmäiskesto

Tunteina

Huomautus: Minuutit ilmoitetaan tunnin desimaaleina

Yhteyden tilan ilmoitus

Kyllä/Ei

Taulukko 3

Raakakapasiteettipalvelu

| Ensisijaiset ominaisuudet |
| --- |
| Enimmäisvasteaika | Kiertoviive ms |
| Kaistanleveys* | Kapasiteetti MHz |
| Symmetrinen palvelu | Kyllä/Ei

  Huomautus: Symmetrisessä palvelussa lähetys- ja paluulinkillä on samat ominaisuuksien arvot


  Huomautus: jos vastaus on ”ei”, lähetys- ja paluulinkin välityskyky on ilmoitettava |
| Kattavuuden tyyppi | Alueellinen/maailmanlaajuinen/paikallinen |
| Taajuusalue | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Taajuuspalvelun tyyppi | Kiinteä satelliittiliikenne (FSS)/siirtyvän satelliittiliikenteen palvelu (MSS)/tukiasemajärjestelmä (BSS) |
| Vähimmäissaatavuus | Palvelun vähimmäissaatavuus (prosenttiosuus ajasta/kuukausi) |
| Turvallisuustaso | Tehostettu/luotettava/turvallinen |
| Toissijaiset ominaisuudet |
| Palvelualue | Luettelo maantieteellisistä alueista, joilla palvelua tarjotaan, ks. kuvio 1 |
| Palvelua koskevat lisätiedot | Luettelo palveluun liittyvistä tiedoista, jotka eivät sisälly muihin ominaisuuksiin (esim. peittoalue, säteilyteho, vahvistimen kohinalämpötila, palvelun laatu, käyttöönottoaika, koulutus, tekninen tuki, asennuspalvelut, palvelun yleinen vasteaika, polarisaatio jne.) |
| Käyttäjälaitteet | Kiinteät/liikkuvat/mobiilit |
| Käyttäjälaitteiden tarjoaminen | Kyllä/Ei

  Huomautus: Käyttäjälle on esitettävä luettelo yhteensopivista käyttäjälaitteista teknisten tietojen kanssa (esim. manuaalinen/automaattinen suuntaseuranta), jotta käyttäjä voi valita tarvittavat laitteet. |
| Palvelukatkoksen enimmäiskesto | Tunteina

  Huomautus: Minuutit ilmoitetaan tunnin desimaaleina |
| Yhteyden tilan ilmoitus | Kyllä/Ei |

Ensisijaiset ominaisuudet

Enimmäisvasteaika

Kiertoviive ms

Kaistanleveys*

Kapasiteetti MHz

Symmetrinen palvelu

Kyllä/Ei

Huomautus: Symmetrisessä palvelussa lähetys- ja paluulinkillä on samat ominaisuuksien arvot

Huomautus: jos vastaus on ”ei”, lähetys- ja paluulinkin välityskyky on ilmoitettava

Kattavuuden tyyppi

Alueellinen/maailmanlaajuinen/paikallinen

Taajuusalue

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Taajuuspalvelun tyyppi

Kiinteä satelliittiliikenne (FSS)/siirtyvän satelliittiliikenteen palvelu (MSS)/tukiasemajärjestelmä (BSS)

Vähimmäissaatavuus

Palvelun vähimmäissaatavuus (prosenttiosuus ajasta/kuukausi)

Turvallisuustaso

Tehostettu/luotettava/turvallinen

Toissijaiset ominaisuudet

Palvelualue

Luettelo maantieteellisistä alueista, joilla palvelua tarjotaan, ks. kuvio 1

Palvelua koskevat lisätiedot

Luettelo palveluun liittyvistä tiedoista, jotka eivät sisälly muihin ominaisuuksiin (esim. peittoalue, säteilyteho, vahvistimen kohinalämpötila, palvelun laatu, käyttöönottoaika, koulutus, tekninen tuki, asennuspalvelut, palvelun yleinen vasteaika, polarisaatio jne.)

Käyttäjälaitteet

Kiinteät/liikkuvat/mobiilit

Käyttäjälaitteiden tarjoaminen

Kyllä/Ei

Huomautus: Käyttäjälle on esitettävä luettelo yhteensopivista käyttäjälaitteista teknisten tietojen kanssa (esim. manuaalinen/automaattinen suuntaseuranta), jotta käyttäjä voi valita tarvittavat laitteet.

Palvelukatkoksen enimmäiskesto

Tunteina

Huomautus: Minuutit ilmoitetaan tunnin desimaaleina

Yhteyden tilan ilmoitus

Kyllä/Ei

| * | Jos palvelu on epäsymmetrinen, tähän ominaisuuteen hyväksytään kaksi arvoa: yksi lähetyslinkille (satelliitista käyttäjälle) ja toinen paluulinkille (käyttäjältä satelliittiin). |
| --- | --- |

*

Kuvio 1

GOVSATCOM-palvelualueet

Image 1

---

LIITE II

Ennalta määritellyt palveluprofiilit

| Tehostettu yhdistetty palvelu |
| --- |
| Viestintäluokka | Päästä päähän -palvelu |
| Enimmäisvasteaika | 600 ms |
| Välityskyky | 10 Mbps |
| Kattavuus | Alueellinen |
| Vähimmäissaatavuus | 99,5  % |
| Turvallisuustaso | Tehostetut palvelut, joiden saatavuus ja häiriönsietokyky ovat hyvin korkealla tasolla sekä luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus korkealla tasolla. |

Tehostettu yhdistetty palvelu

Viestintäluokka

Päästä päähän -palvelu

Enimmäisvasteaika

600 ms

Välityskyky

10 Mbps

Kattavuus

Alueellinen

Vähimmäissaatavuus

99,5  %

Turvallisuustaso

Tehostetut palvelut, joiden saatavuus ja häiriönsietokyky ovat hyvin korkealla tasolla sekä luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus korkealla tasolla.

| Vahva yhdistetty palvelu |
| --- |
| Viestintäluokka | Päästä päähän -palvelu |
| Enimmäisvasteaika | 600 ms |
| Välityskyky | 10 Mbps |
| Kattavuus | Alueellinen |
| Vähimmäissaatavuus | 99,5  % |
| Turvallisuustaso | Vahvat palvelut, joiden saatavuus ja häiriönsietokyky ovat korkealla tasolla sekä luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus korkealla tasolla. |

Vahva yhdistetty palvelu

Viestintäluokka

Päästä päähän -palvelu

Enimmäisvasteaika

600 ms

Välityskyky

10 Mbps

Kattavuus

Alueellinen

Vähimmäissaatavuus

99,5  %

Turvallisuustaso

Vahvat palvelut, joiden saatavuus ja häiriönsietokyky ovat korkealla tasolla sekä luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus korkealla tasolla.

| Varmistettu yhdistetty palvelu |
| --- |
| Viestintäluokka | Päästä päähän -palvelu |
| Enimmäisvasteaika | 600 ms |
| Välityskyky | 10 Mbps |
| Kattavuus | Alueellinen |
| Vähimmäissaatavuus | 98  % |
| Turvallisuustaso | Varmistetut palvelut, joiden varmatoimisuus ja häiriönsietokyky ovat alemmalla tasolla sekä luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus alemmalla tasolla. |

Varmistettu yhdistetty palvelu

Viestintäluokka

Päästä päähän -palvelu

Enimmäisvasteaika

600 ms

Välityskyky

10 Mbps

Kattavuus

Alueellinen

Vähimmäissaatavuus

98  %

Turvallisuustaso

Varmistetut palvelut, joiden varmatoimisuus ja häiriönsietokyky ovat alemmalla tasolla sekä luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus alemmalla tasolla.

Turvallisuustasot määritellään 30 päivänä toukokuuta 2023 annetussa täytäntöönpanopäätöksessä C(2023) 3204.

---

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1055,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2023,

satelliittiviestintäkapasiteetin, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tehtävän täyttämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 (1) ja erityisesti sen 66 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2021/696 62 artiklassa säädetään, että GOVSATCOM-komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2021/696 62 artiklassa säädetään, että GOVSATCOM-komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdan mukaan komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä satelliittiviestintäkapasiteettien, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ottaen huomioon ennakoidun kysynnän eri GOVSATCOMin käyttötilanteissa, kyseisiin käyttötilanteisiin liittyvien turvallisuusriskien analyysin sekä tapauksen mukaan kustannustehokkuuden. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan 2 kohdan mukaan komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä satelliittiviestintäkapasiteettien, palvelujen ja käyttäjälaitteiden yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ottaen huomioon ennakoidun kysynnän eri GOVSATCOMin käyttötilanteissa, kyseisiin käyttötilanteisiin liittyvien turvallisuusriskien analyysin sekä tapauksen mukaan kustannustehokkuuden.

| (3) | Yhteiskäytön ja priorisoinnin avulla voidaan näin käyttää saatavilla olevia GOVSATCOM-resursseja oikeudenmukaisesti ja optimoidusti ja kunkin osallistujan tarpeisiin mitoitettuna. Jotta GOVSATCOM-palvelujen tarjonta ja kysyntä vastaisivat parhaiten toisiaan, on tarpeen käyttää palvelujen saatavuuden perusteena hankittujen yhteen koottujen ja yhteiskäytössä olevien satelliittikapasiteetin ja -palvelujen tarjontaa ja kysyntää. |
| --- | --- |

(3)

Yhteiskäytön ja priorisoinnin avulla voidaan näin käyttää saatavilla olevia GOVSATCOM-resursseja oikeudenmukaisesti ja optimoidusti ja kunkin osallistujan tarpeisiin mitoitettuna. Jotta GOVSATCOM-palvelujen tarjonta ja kysyntä vastaisivat parhaiten toisiaan, on tarpeen käyttää palvelujen saatavuuden perusteena hankittujen yhteen koottujen ja yhteiskäytössä olevien satelliittikapasiteetin ja -palvelujen tarjontaa ja kysyntää.

| (4) | Resurssien tarjoajien resurssit olisi yhdistettävä yhteiseen unionin reserviin. Yhteiskäytön ja priorisoinnin avulla voidaan näin tarjota mekanismeja, joiden avulla osallistujat voivat osoittaa palvelut GOVSATCOM-palveluihin kohdistuvien tarpeidensa mukaisesti. Sen vuoksi yhteinen unionin reservi olisi jaettava kiinteään ja dynaamiseen osoittamiseen. Palvelujen taattua tarjontaa tuetaan palvelujen osallistujakohtaisella kiinteällä osoittamisella, kun taas ennakoimattomia tarpeita tuetaan palvelujen dynaamisella osoittamisella. Tietty määrä resursseja olisi sisällytettävä kriisimarginaaliksi yhteiseen unionin reserviin, jotta voidaan tukea palvelujen tarjoamista minkä tahansa osallistujan suunnittelemattomia, kiireellisiä ja ensisijaisia tarpeita varten. |
| --- | --- |

(4)

Resurssien tarjoajien resurssit olisi yhdistettävä yhteiseen unionin reserviin. Yhteiskäytön ja priorisoinnin avulla voidaan näin tarjota mekanismeja, joiden avulla osallistujat voivat osoittaa palvelut GOVSATCOM-palveluihin kohdistuvien tarpeidensa mukaisesti. Sen vuoksi yhteinen unionin reservi olisi jaettava kiinteään ja dynaamiseen osoittamiseen. Palvelujen taattua tarjontaa tuetaan palvelujen osallistujakohtaisella kiinteällä osoittamisella, kun taas ennakoimattomia tarpeita tuetaan palvelujen dynaamisella osoittamisella. Tietty määrä resursseja olisi sisällytettävä kriisimarginaaliksi yhteiseen unionin reserviin, jotta voidaan tukea palvelujen tarjoamista minkä tahansa osallistujan suunnittelemattomia, kiireellisiä ja ensisijaisia tarpeita varten.

| (5) | Yhteiskäyttö ja priorisointi tukevat osallistujien GOVSATCOM-palveluja koskevien pyyntöjen eri prioriteetteja, ja niiden avulla otetaan käyttöön asianmukaiset mekanismit pyyntöjen käsittelyä varten. Olisi säädettävä GOVSATCOM-palvelujen korvausmekanismista, jotta voidaan helpottaa resurssien tehokasta käyttöä ja välttää markkinoiden vääristyminen. Tätä varten olisi otettava käyttöön rahakkeisiin perustuva järjestelmä, jossa korvausarvot perustuvat pyyntöjen prioriteettijärjestykseen. Olisi myös säädettävä mahdollisuudesta ostaa lisää rahakkeita tai lahjoittaa rahakkeita toiselle osallistujalle. |
| --- | --- |

(5)

Yhteiskäyttö ja priorisointi tukevat osallistujien GOVSATCOM-palveluja koskevien pyyntöjen eri prioriteetteja, ja niiden avulla otetaan käyttöön asianmukaiset mekanismit pyyntöjen käsittelyä varten. Olisi säädettävä GOVSATCOM-palvelujen korvausmekanismista, jotta voidaan helpottaa resurssien tehokasta käyttöä ja välttää markkinoiden vääristyminen. Tätä varten olisi otettava käyttöön rahakkeisiin perustuva järjestelmä, jossa korvausarvot perustuvat pyyntöjen prioriteettijärjestykseen. Olisi myös säädettävä mahdollisuudesta ostaa lisää rahakkeita tai lahjoittaa rahakkeita toiselle osallistujalle.

| (6) | Käytettävissä olevien rahakkeiden kokonaismäärä, joka perustuu käytettävissä oleviin määrärahoihin, olisi jaettava jäsenvaltioiden kokonaisosuuteen, EU:n toimielinten osuuteen ja kriisimarginaaliin. |
| --- | --- |

(6)

Käytettävissä olevien rahakkeiden kokonaismäärä, joka perustuu käytettävissä oleviin määrärahoihin, olisi jaettava jäsenvaltioiden kokonaisosuuteen, EU:n toimielinten osuuteen ja kriisimarginaaliin.

| (7) | Yhdistetyt resurssit olisi osoitettava palveluihin GOVSATCOM-keskittymään saapuvien osallistujien palvelupyyntöjen mukaisesti. Tätä varten kunkin osallistujan olisi määritettävä käyttäjiensä merkityksellisyys ja pyyntönsä kriittisyys. |
| --- | --- |

(7)

Yhdistetyt resurssit olisi osoitettava palveluihin GOVSATCOM-keskittymään saapuvien osallistujien palvelupyyntöjen mukaisesti. Tätä varten kunkin osallistujan olisi määritettävä käyttäjiensä merkityksellisyys ja pyyntönsä kriittisyys.

| (8) | Palvelupyyntöjen sujuvan käsittelyn varmistamiseksi GOVSATCOM-keskittymän olisi haettava palvelupyynnön yhteensopivuuksia reservin resurssien kanssa. Jos palvelupyyntöjä ei voida sovittaa yhteen reservin saatavilla olevien resurssien kanssa, olisi säädettävä ristiriidan ratkaisemista koskevasta mekanismista. |
| --- | --- |

(8)

Palvelupyyntöjen sujuvan käsittelyn varmistamiseksi GOVSATCOM-keskittymän olisi haettava palvelupyynnön yhteensopivuuksia reservin resurssien kanssa. Jos palvelupyyntöjä ei voida sovittaa yhteen reservin saatavilla olevien resurssien kanssa, olisi säädettävä ristiriidan ratkaisemista koskevasta mekanismista.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1)   Tässä päätöksessä vahvistetaan GOVSATCOMin yhteiskäyttöä ja priorisointia koskevat säännöt, jotka koskevat resurssien liittämistä yhteiseen unionin reserviin ja palvelujen jakamista osallistujien kesken.

2)   Tätä päätöstä sovelletaan komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2023/1054 (2) määriteltyihin GOVSATCOM-palveluihin. Käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa GOVSATCOM-keskittymän kanssa asianomaisen GOVSATCOM-vastuuviranomaisen kautta.

2 artikla

Määritelmät

1)   Osoitettu resurssi: Resurssi, joka on osoitettu palvelua varten tietyksi ajaksi asiaa koskevan palvelupyynnön mukaisesti.

2)   Saatavilla oleva resurssi: Resurssi, jota ei ole osoitettu palvelua varten tietyksi ajaksi.

3)   Yhteinen unionin reservi tai reservi: Resurssien tarjoajien kanssa tehtyjen sopimusten kautta GOVSATCOMin käyttöön asetettujen resurssien kokonaisuus.

4)   Korvaus: Rahakkeisiin perustuva maksumekanismi.

5)   GOVSATCOM-vastuuviranomainen: Yhteisö, jonka osallistuja on nimennyt asetuksen (EU) 2021/696 68 artiklan 4 kohdan mukaisesti suorittamaan 68 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä.

6)   Ristiriita: Tilanne, jossa tietyn resurssin määrä reservissä on pienempi kuin tiettyä ajanjaksoa koskevien palvelupyyntöjen toteuttamiseksi tarvittavien resurssien yhteenlaskettu määrä; näin ollen samaa resurssia koskevat palvelupyynnöt ovat ristiriidassa.

7)   Kriisimarginaali: Reservin resurssit, jotka ovat edelleen käytettävissä dynaamista osoittamista varten, kun kyseessä on yksi tai useampi korkean prioriteetin pyyntö, jota varten ei löydy yhteensopivia ja saatavilla olevia resursseja reservin muista osista.

8)   Dynaaminen osoittaminen: Palvelujen ja resurssien osoittaminen osallistujalle sen käyttäjien reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana esittämien palvelupyyntöjen mukaisesti.

9)   Kiinteä osoittaminen: Palvelujen ja resurssien osoittaminen koko reserviin sovellettavan ohjelmakauden osalta kunkin osallistujan ilmoittaman suunnitelman mukaisesti ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää.

10)   GOVSATCOM-palvelut tai palvelut: GOVSATCOM-palvelukokonaisuuteen sisältyvät palvelut.

11)   GOVSATCOM-keskittymän palvelut: Palvelut, joita GOVSATCOM-keskittymä tarjoaa GOVSATCOM-järjestelmän toiminnan tukemiseksi. GOVSATCOM-keskittymän palvelut tukevat GOVSATCOM-palvelujen valintaa, varausta, perustamista ja tarjoamista, resurssien osoittamista ja vapauttamista jne., eivätkä ne sisälly GOVSATCOM-palvelukokonaisuuteen.

12)   GOVSATCOM-järjestelmä: Järjestelmä, johon kuuluvat GOVSATCOM-keskittymät, GOVSATCOMin turvallisuuden seurantainfrastruktuuri, GOVSATCOM-keskittymien ja GOVSATCOMin vastuuviranomaisten väliset rajapinnat, GOVSATCOM-keskittymien ja resurssien tarjoajien väliset rajapinnat sekä kaikki muut EU:n omistamat infrastruktuurit, jotka ovat tarpeen resurssien tarjoajien yhdistämien ja jakamien satelliittivalmiuksien ja -palvelujen tarjoamiseksi ja jotka asetetaan GOVSATCOMin käyttäjien saataville.

13)   Osallistujan tili: Osallistujan tili, jolla osallistujan rahakkeet ovat.

14)   Osallistujan osuus: GOVSATCOMin osallistujaa vastaava osuus reservin resursseista. Osuus ilmaistaan rahakkeina.

15)   Reserviin sovellettava ohjelmakausi: Kiinteä ajanjakso, jonka ajaksi komission ja resurssien tarjoajien välillä on tehty sopimuksia resurssien tarjoajien resurssien sisällyttämisestä yhteiseen unionin reserviin.

16)   Estäminen: Palvelun hylkääminen, keskeyttäminen tai alentaminen ristiriidan ratkaisun vuoksi.

17)   Resurssi: Satelliittiviestintäkapasiteetti, palvelu, omaisuus ja käyttäjälaitteet, joita käytetään palvelukokonaisuutta koskevissa täytäntöönpanosäädöksissä [viite] yksilöityjen palvelujen tarjoamiseen ja jotka osoitetaan GOVSATCOMin osallistujille palvelujen muodossa.

18)   Resurssien tarjoaja: Asetuksen (EU) 2021/696 64 artiklassa tarkoitettu yhteisö, joka tarjoaa resursseja yhteiseen unionin reserviin unionin kanssa tehtyjen sopimusten avulla ja joka omistaa avaruusjärjestelmät ja niihin liittyvät maasegmentit ja -verkot ja/tai käyttää niitä.

19)   Resurssipyyntö: GOVSATCOM-keskittymän resurssien tarjoajalle esittämä pyyntö yhdistettyjen resurssien osoittamiseksi tai vapauttamiseksi.

20)   Palvelupyyntö: GOVSATCOM-vastuuviranomaisen GOVSATCOM-keskittymälle esittämä pyyntö, jonka tarkoituksena on vahvistaa, että resurssit ovat saatavilla, ja jatkaa osoittamalla ne palvelun tarjoamiseen.

21)   Rahake: GOVSATCOM-palvelujen maksamiseen (korvaukseen) käytetty yksikkö.

3 artikla

Yhteinen unionin reservi

1)   GOVSATCOM-palvelut on asetettava osallistujien saataville liittämällä resurssien tarjoajien resurssit reserviin.

2)   Reservin resurssit asetetaan saataville komission ja resurssien tarjoajien välisten sopimusten avulla yhden reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana reservin kutakin osaa varten.

3)   Reservi koostuu neljästä (4) osasta:

| a) | kiinteästi osoitettu osa, joka sisältää resurssit kiinteästi osoitettujen palvelujen tarjoamiseksi osallistujille 6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kiinteästi osoitettu osa, joka sisältää resurssit kiinteästi osoitettujen palvelujen tarjoamiseksi osallistujille 6 artiklan mukaisesti;

| b) | dynaamisesti osoitettu ennalta maksettu osa, joka sisältää 7 ja 8 artiklan mukaisen ennalta maksetun dynaamisen osoittamisen mekanismin kautta pyydettyjen palvelujen tarjoamiseen tarvittavat resurssit; |
| --- | --- |

b)

dynaamisesti osoitettu ennalta maksettu osa, joka sisältää 7 ja 8 artiklan mukaisen ennalta maksetun dynaamisen osoittamisen mekanismin kautta pyydettyjen palvelujen tarjoamiseen tarvittavat resurssit;

| c) | dynaamisesti osoitettu pyydettäessä maksettava osa, joka sisältää 7 ja 8 artiklan mukaisen pyydettäessä maksettavan dynaamisen osoittamisen mekanismin kautta pyydettyjen palvelujen tarjoamiseen tarvittavat resurssit; |
| --- | --- |

c)

dynaamisesti osoitettu pyydettäessä maksettava osa, joka sisältää 7 ja 8 artiklan mukaisen pyydettäessä maksettavan dynaamisen osoittamisen mekanismin kautta pyydettyjen palvelujen tarjoamiseen tarvittavat resurssit;

| d) | kriisimarginaalia koskeva osa, johon sisältyy 7 artiklan mukaisesti resurssit palvelujen tarjoamiseen dynaamisten korkean prioriteetin pyyntöjen yhteydessä, kun reservin muiden osien resurssit eivät ole riittävät. |
| --- | --- |

d)

kriisimarginaalia koskeva osa, johon sisältyy 7 artiklan mukaisesti resurssit palvelujen tarjoamiseen dynaamisten korkean prioriteetin pyyntöjen yhteydessä, kun reservin muiden osien resurssit eivät ole riittävät.

4)   Komissio ilmoittaa osallistujille niiden osuudet, saatavilla olevat palvelut ja niihin liittyvät ominaisuudet seuraavaa reserviin sovellettavaa ohjelmakautta varten sekä niiden rahakkeina ilmaistut arvot viimeistään 30 viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää.

5)   Ensimmäinen reserviin sovellettava ohjelmakausi alkaa GOVSATCOM-keskittymän käyttöönotosta, ja sen kesto on kaksi vuotta. Kun reserviin sovellettavan ohjelmakauden voimassaolo päättyy, toinen yhtä pitkä reserviin sovellettava ohjelmakausi alkaa.

4 artikla

GOVSATCOM-palvelujen korvaukset, rahakkeet ja tilit

1)   GOVSATCOM-palvelujen yhteiskäyttö ja priorisointi käyttäjien kesken on toteutettava korvauksen muodossa käyttämällä rahakkeita.

2)   Palvelun peruskorvausarvo on niiden korvausten summa, jotka resurssien tarjoajille annetaan palvelun tarjoamiseen tarvittavien resurssien saataville asettamisesta niillä erityisominaisuuksilla ja kestolla, jotka kulloisessakin palvelupyynnössä ilmoitetaan. Palvelun korvausarvon on oltava a) 80 prosenttia sen peruskorvausarvosta, kun on kyse alhaisen prioriteetin pyynnöistä, b) 100 prosenttia palvelun peruskorvausarvosta, kun on kyse keskitason prioriteetin pyynnöistä, c) 130 prosenttia palvelun peruskorvausarvosta, kun on kyse korkean prioriteetin pyynnöistä.

3)   Kullakin osallistujalla on oltava osallistujan tili, jolla sen rahakkeet ovat. Kukin osallistujan tili jaetaan kahteen osaan: a) ennalta maksetut ja b) pyydettäessä maksettavat osat, joita käytetään dynaamisen osoittamisen ennalta maksetun tai pyydettäessä maksettavan mekanismin kautta pyydettyjen palvelujen korvaamiseksi.

Osallistujan on vahvistettava osallistujan rahakkeiden jakaminen tilin kuhunkin osaan ennen 6 artiklassa tarkoitettua reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää, eikä rahakkeita saa siirtää osasta toiseen reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana.

Tilin ennalta maksetussa osassa jäljellä olevat rahakkeet on selvitettävä reserviin sovellettavan ohjelmakauden lopussa 6 kohdan mukaisesti.

GOVSATCOM-keskittymä ylläpitää osallistujien tilejä.

4)   Reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana osallistuja voi käyttää euroja ostaakseen lisää rahakkeita komission kautta kyseiselle reserviin sovellettavalle ohjelmakaudelle määritellyn rahakkeiden ja euron muuntosuhteen mukaisesti.

Komissio ilmoittaa asiasta GOVSATCOM-keskittymälle, ja lisärahakkeet lisätään asianomaisen osallistujan tilin pyydettäessä maksettavaan osaan.

5)   Osallistuja voi lahjoittaa rahakkeita tililtään toiselle osallistujalle.

Rahakkeiden siirtäminen yhden osallistujan tililtä toiselle edellyttää, että lahjoittavan osallistujan GOVSATCOM-vastuuviranomainen esittää pyynnön GOVSATCOM-keskittymälle ja vastaanottavan osallistujan GOVSATCOM-vastuuviranomainen hyväksyy lahjoituksen.

Rahakkeet siirretään lahjoittavan osallistujan tilin osasta (ennalta maksettu tai pyydettäessä maksettava osa) samaan vastaanottavan osallistujan tilin osaan.

Osallistuja voi lahjoittaa toiselle osallistujalle rahakkeita osuudestaan palvelujen kiinteään osoittamiseen 6 artiklan mukaisesti ilmoittaen siitä komissiolle.

6)   Kunkin osallistujan käytettävissä oleva rahakkeiden määrä, joka on sen tilin ennalta maksetussa osassa, selvitetään reserviin sovellettavan ohjelmakauden lopussa, ja kaikkien osallistujien tilien ennalta maksetun osan rahakkeiden lukumääräksi asetetaan nolla.

7)   Kukin resurssien tarjoaja saa komission kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti korvauksen euroina kustakin sen resursseja käyttämällä onnistuneesti toimitetusta palvelusta.

5 artikla

Osallistujien osuudet

1)   Komissio määrittelee seuraavaa reserviin sovellettavaa ohjelmakautta varten jaettavien rahakkeiden kokonaismäärän käytettävissä olevien määrärahojen ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten ehtojen mukaisesti. Nämä rahakkeet on asetettava GOVSATCOMin osallistujien saataville 2–5 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

2)   Rahakkeiden kokonaismäärä jaetaan kolmeen osaan:

| a) | Jäsenvaltioiden kokonaisosuus, joka on 75 prosenttia rahakkeiden kokonaismäärästä |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden kokonaisosuus, joka on 75 prosenttia rahakkeiden kokonaismäärästä

| b) | Kriisimarginaali, joka on 10 prosenttia rahakkeiden kokonaismäärästä |
| --- | --- |

b)

Kriisimarginaali, joka on 10 prosenttia rahakkeiden kokonaismäärästä

| c) | EU:n toimielinten kokonaisosuus, joka on 15 prosenttia rahakkeiden kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

c)

EU:n toimielinten kokonaisosuus, joka on 15 prosenttia rahakkeiden kokonaismäärästä.

3)   Jäsenvaltioiden kokonaisosuus jaetaan edelleen jäsenvaltioiden osuuksiin. Kukin jäsenvaltio saa (rahakkeina) jäsenvaltioiden kokonaisosuudesta tietyn prosenttiosuuden, joka on suhteessa sen äänimäärään neuvostossa. Kunkin jäsenvaltion vastaanottamien rahakkeiden lukumäärä on asianomaisen jäsenvaltion osallistujan osuus seuraavaa reserviin sovellettavaa ohjelmakautta varten.

Jos jäsenvaltio ei ole nimennyt toimivaltaista GOVSATCOM-viranomaistaan vähintään 32 viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää, sen rahakkeet jaetaan GOVSATCOM-vastuuviranomaisensa nimenneiden jäsenvaltioiden kesken niiden osuuksien mukaisessa suhteessa.

4)   EU:n toimielinten kokonaisosuus jaetaan edelleen EU:n toimielinten osuuksiin. Kukin EU:n toimielin saa tietyn prosenttiosuuden (rahakkeina) EU:n toimielinten kokonaisosuudesta EU:n toimielinten yhteiskäyttösuunnitelman mukaisesti, jonka komissio määrittelee kullekin reserviin sovellettavalle ohjelmakaudelle. Kunkin EU:n toimielimen vastaanottamien rahakkeiden lukumäärä on asianomaisen EU:n toimielimen osallistujan osuus seuraavaa reserviin sovellettavaa ohjelmakautta varten.

Jos EU:n toimielin ei ole nimennyt toimivaltaista GOVSATCOM-viranomaistaan vähintään 32 viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää, sen rahakkeet jaetaan GOVSATCOM-vastuuviranomaisensa nimenneiden EU:n toimielinten kesken niiden EU:n toimielinten yhteiskäyttösuunnitelman osuuksien mukaisessa suhteessa.

5)   Uuden reserviin sovellettavan ohjelmakauden kunkin osallistujan osuuden rahakkeet lisätään rahakkeisiin, jotka on mahdollisesti jätetty asianomaisen osallistujan tilin pyydettäessä maksettavaan osaan edellisen reserviin sovellettavan ohjelmakauden lopussa. Ennen tätä lisäystä osallistujan tilin pyydettäessä maksettavassa osuudessa jäljellä olevat rahakkeet muunnetaan uuden reserviin sovellettavan ohjelmakauden rahakkeiksi sen muuntosuhteen mukaisesti, jota sovelletaan uuden reserviin sovellettavan ohjelmakauden rahakkeiksi muuntamiseen.

6 artikla

Resurssit palvelujen kiinteää osoittamista varten

1)   Kunkin osallistujan on valittava palvelut, jotka sille osoitetaan kiinteää osoittamista käyttämällä. Valittujen palvelujen yhteenlaskettu arvo ei saa ylittää osallistujan tilin rahakkeiden lukumäärää.

Osallistujien on tältä pohjalta laadittava suunnitelma, joka sisältää

| a) | valittuja palveluja koskevat palvelupyynnöt ja |
| --- | --- |

a)

valittuja palveluja koskevat palvelupyynnöt ja

| b) | osallistujan jäljellä olevien rahakkeiden jakamisen ennalta maksettuihin ja pyydettäessä maksettaviin osiin. |
| --- | --- |

b)

osallistujan jäljellä olevien rahakkeiden jakamisen ennalta maksettuihin ja pyydettäessä maksettaviin osiin.

Osallistujan on lähetettävä suunnitelma GOVSATCOM-keskittymälle viimeistään 20 viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää.

2)   Vastaanotettuaan 1 kohdassa tarkoitetut suunnitelmat GOVSATCOM-keskittymä kokoaa yhteen pyydettyihin palveluihin tarvittavat resurssit ja ilmoittaa niistä komissiolle viimeistään 18 viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää.

Komissio tekee resurssien tarjoajien kanssa vastaavat sopimukset palvelujen kiinteään osoittamiseen tarvittavista resursseista.

Komissio ilmoittaa resurssien tarjoajien kanssa tehdyistä sopimuksista GOVSATCOM-keskittymälle viimeistään 10 viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää.

GOVSATCOM-keskittymä arvioi palvelujen kiinteään osoittamiseen tarvittavien resurssien saatavuutta, ja jos osaa pyydetyistä palveluista ei voida tarjota resurssien tarjoajien resurssien puutteen tai muun syyn vuoksi, GOVSATCOM-keskittymän on hylättävä vastaava palvelupyyntö 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Hylättyyn palveluun liittyvät rahakkeet säilyvät käyttöä varten asianomaisen osallistujan tilin dynaamisissa osissa.

3)   GOVSATCOM-keskittymän on ilmoitettava osallistujille palveluista, jotka annetaan niiden käyttöön kiinteää osoittamista käyttämällä ja kunkin osallistujan suunnitelman mukaisesti viimeistään kuusi viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää.

Kunkin osallistujan rahakkeiden määrää vähennetään niiden palvelujen kokonaisarvolla, jotka on asetettu kyseisen osallistujan käyttöön kiinteän osoittamisen mekanismin kautta, ja osallistujan tilillä jäljellä olevien rahakkeiden määrä ilmoitetaan kullekin osallistujalle.

4)   Kun palvelujen kiinteää osoittamista koskevat sopimukset on tehty ja ne ovat tulleet voimaan, niitä vastaavat resurssit sisällytetään reservin vastaavaan osaan.

7 artikla

Resurssit palvelujen dynaamista osoittamista ja kriisinhallinnan osaa varten

1)   Osallistuja voi käyttää tilillänsä jäljellä olevia rahakkeita palvelujen dynaamiseen osoittamiseen liittyvien palvelupyyntöjen esittämiseen. Kunkin osallistujan on määritettävä jäljellä olevien rahakkeiden jakaminen tilinsä ennalta maksettuihin ja pyydettäessä maksettaviin osuuksiin viimeistään neljä viikkoa ennen reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkamispäivää ja ilmoitettava siitä GOVSATCOM-keskittymälle.

2)   Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin resurssien tarjoajien kanssa tehtäviin sopimuksiin on sisällytettävä yhteiseen unionin reserviin kuuluvia resursseja, jotka asetetaan saataville dynaamisen osoittamisen ennalta maksetun mekanismin kautta reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana.

3)   Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin resurssien tarjoajien kanssa tehtäviin sopimuksiin on sisällyttävä myös reserviin kuuluvia resursseja, jotka on varattu kriisitilanteita varten (”kriisimarginaali”). Tällaisia resursseja voidaan käyttää ainoastaan sellaisten korkean prioriteetin pyyntöjen esittämiseen 9 artiklan mukaisesti, joiden osalta ei löydy yhteensopivia ja saatavilla olevia resursseja reservin muista osista.

4)   Kun palvelujen dynaamista osoittamista koskevat sopimukset on tehty ja jos 7 kohdan säännöksistä ei muuta johdu, niitä vastaavat resurssit sisällytetään reservin vastaavaan osaan. Näiden sopimusten kokonaisarvo ei saa ylittää niiden rahakkeiden kokonaismäärää, jotka ovat käytettävissä kriisimarginaalia ja ennalta maksettua palveluiden dynaamista osoittamista varten reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana.

5)   Komissio ottaa huomioon palvelut, joita osallistujat ovat pyytäneet kiinteätä osoittamista varten, valitessaan resursseja, jotka sisällytetään ennalta maksetun dynaamisten osoittamisen ja kriisimarginaalin reserviin.

6)   Komissio tekee resurssien tarjoajien kanssa sopimuksia, joiden tarkoituksena on sisällyttää resurssit reservin dynaamisesti osoitettuun pyydettäessä maksettavaan osaan käyttämällä dynaamisen osoittamisen pyydettäessä maksettavaa mekanismia. Tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana.

7)   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tekemisen jälkeen resurssit sisällytetään yhteisen unionin reservin dynaamisen osoittamisen ennalta maksettuun osaan, dynaamisen osoittamisen pyydettäessä maksettavaan osaan ja kriisimarginaaliin, kun komission ja asianomaisen resurssien tarjoajan välinen sopimus tulee voimaan.

8)   Resurssit jätetään yhteisen unionin reservin ulkopuolelle, kun asianomainen sopimus loppuu.

8 artikla

Palvelujen dynaamisen osoittamisen aktivointi

1)   Reserviin sovellettavan ohjelmakauden aikana kukin GOVSATCOM-vastuuviranomainen voi pyytää palveluja käyttämällä dynaamisen osoittamisen mekanismia.

2)   Palvelujen dynaaminen osoittaminen on toteutettava esittämällä palvelupyyntöjä 9 ja 10 artiklan mukaisesti. Palvelujen dynaamista osoittamista koskevat palvelupyynnöt on esitettävä joko ennalta maksetulla tai pyydettäessä maksettavalla palvelupyynnöllä.

3)   Kunkin GOVSATCOM-vastuuviranomaisen on määriteltävä dynaamista osoittamista koskeviin palveluihin tarkoitettujen rahakkeiden ennalta maksettujen ja pyydettäessä maksettavien osien suhde ennen kunkin reserviin sovellettavan ohjelmakauden alkua.

4)   Osallistujan GOVSATCOM-vastuuviranomainen toimittaa palvelupyynnöt GOVSATCOM-keskittymälle.

9 artikla

Palvelupyynnöt

1)   Kunkin osallistujan on määritettävä käyttäjiensä merkityksellisyys asteikolla 0–2.

2)   Kunkin käyttäjän olisi määritettävä pyyntönsä kriittisyys (3) asteikolla 0–2 ja ilmoitettava asiasta GOVSATCOM-vastuuviranomaiselleen.

3)   Palvelupyynnön prioriteetti määräytyy käyttäjän merkityksellisyyden ja pyynnön kriittisyyden perusteella. Prioriteettia ilmaiseva pistemäärä määräytyy merkityksellisyyden ja kriittisyyden perusteella liitteessä määritellyn säännön mukaisesti.

4)   Jokaisessa GOVSATCOM-vastuuviranomaisen GOVSATCOM-keskittymälle esittämässä palvelupyynnössä on oltava 3 kohdassa tarkoitettu prioriteettia ilmaiseva pistemäärä. Prioriteettia ilmaiseva pistemäärä ilmaistaan asteikolla 0–4, ja se kattaa kolme prioriteettitasoa: i) alhainen prioriteetti, kun prioriteettia ilmaiseva pistemäärä on nolla, ii) keskitason prioriteetti, kun prioriteettia ilmaiseva pistemäärä on enemmän kuin nolla ja pienempi kuin neljä ja iii) korkea prioriteetti, kun prioriteettia ilmaiseva pistemäärä on neljä.

Jokaisessa dynaamista osoittamista koskevassa palvelupyynnössä on yksilöitävä alaluokka, johon se kuuluu: i) ennalta maksettu tai ii) pyydettäessä maksettava.

Palvelupyynnössä on oltava myös asianomaisen osallistujan tunniste.

5)   Kun on kyse GOVSATCOMin käyttäjistä, jotka ovat saaneet luvan samalta osallistujalta, kyseisen osallistujan on määritettävä niiden välistä yhteiskäyttöä ja priorisointia koskeva menettely ja säännöt, ja sen GOVSATCOM-vastuuviranomaisen on pantava ne täytäntöön.

6)   Korkean prioriteetin palvelupyyntöihin on sisällyttävä 30 päivän jatkovaihtoehto. Korkean prioriteetin palvelupyyntöjä, joiden jatkovaihtoehto on aktivoitu, käsitellään 10 artiklan säännösten mukaisesti. Niin kauan kuin palvelupyyntöön ei ole vielä osoitettu resursseja ja jatkovaihtoehto on aktivoitu, GOVSATCOM-keskittymä hakee säännöllisesti yhteensopivuuksia palvelupyyntöön reservissä saatavilla olevista resursseista. Jos reservistä löytyy uusia yhteensopivia resursseja, GOVSATCOM-keskittymä päivittää palveluehdotuksen ja toimittaa sen käyttäjälle asianomaisen GOVSATCOM-vastuuviranomaisen kautta.

7)   GOVSATCOM-vastuuviranomainen voi pyytää dynaamisesti osoitettavan palvelun peruuttamista esittämällä palvelun peruutuspyynnön GOVSATCOM-keskittymälle. Palvelun peruutuspyyntö käsitellään 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

10 artikla

Palvelupyyntöjen käsittely

1)   Vastaanotettuaan palvelupyynnön GOVSATCOM-keskittymä arvioi pyynnön pätevyyden ja täydellisyyden 9 artiklan säännösten ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1054 mukaisesti. GOVSATCOM-keskittymän on hylättävä pätemättömät tai puutteelliset pyynnöt, ja asiasta on ilmoitettava pyynnön esittäjälle.

2)   GOVSATCOM-keskittymä hakee yhteensopivuuksia palvelupyyntöön reservissä saatavilla olevista resursseista. Yhteensopivuuksien hakeminen dynaamisen osoittamisen ennalta maksettujen palvelupyyntöjen osalta on suoritettava reservin dynaamisen osoittamisen ennalta maksetun osan resursseista. Yhteensopivuuksien hakeminen pyydettäessä maksettavien dynaamista osoittamista koskevien palvelupyyntöjen osalta on suoritettava reservin dynaamisen osoittamisen pyydettäessä maksettavan osan resursseista, ja resurssien tarjoajien on vahvistettava resurssien saatavuus palvelun aktivointipäivästä palvelun deaktivointipäivään saakka. Seuraavat tapaukset on yksilöitävä yhteensopivuuksien hakemisesta saatujen tulosten perusteella:

| a) | reservistä ei löytynyt yhteensopivia resursseja, palvelupyyntö hylätään ja pyynnön esittäjälle ilmoitetaan asiasta; |
| --- | --- |

a)

reservistä ei löytynyt yhteensopivia resursseja, palvelupyyntö hylätään ja pyynnön esittäjälle ilmoitetaan asiasta;

| b) | yhteensopivia ja saatavilla olevia resursseja löytyy reservistä; käytettävissä olevat palveluvaihtoehdot, mukaan lukien niiden korvausarvot rahakkeina, toimitetaan GOVSATCOM-keskittymän palveluehdotuksena GOVSATCOM-vastuuviranomaisen kautta käyttäjälle paremmuusjärjestykseen asettamista varten; |
| --- | --- |

b)

yhteensopivia ja saatavilla olevia resursseja löytyy reservistä; käytettävissä olevat palveluvaihtoehdot, mukaan lukien niiden korvausarvot rahakkeina, toimitetaan GOVSATCOM-keskittymän palveluehdotuksena GOVSATCOM-vastuuviranomaisen kautta käyttäjälle paremmuusjärjestykseen asettamista varten;

| c) | kaikki reservin yhteensopivat resurssit osoitetaan aiempiin palvelupyyntöihin. Jos palvelupyynnön prioriteetti on alhainen tai keskitasoinen, palvelupyyntö hylätään ja siitä ilmoitetaan pyynnön esittäjälle. Jos palvelupyynnön prioriteetti on korkea, mekanismi ristiriidan ratkaisemiseksi aktivoidaan 11 artiklan mukaisesti. Jos ristiriidan ratkaisemista koskevan mekanismin avulla löydetään yhteensopivia resursseja, pyynnön esittäjälle on ilmoitettava asiasta b kohdan mukaisesti; jos yhteensopivia resursseja ei löydy, palvelupyyntö hylätään ja pyynnön esittäjälle ilmoitetaan asiasta. |
| --- | --- |

c)

kaikki reservin yhteensopivat resurssit osoitetaan aiempiin palvelupyyntöihin. Jos palvelupyynnön prioriteetti on alhainen tai keskitasoinen, palvelupyyntö hylätään ja siitä ilmoitetaan pyynnön esittäjälle. Jos palvelupyynnön prioriteetti on korkea, mekanismi ristiriidan ratkaisemiseksi aktivoidaan 11 artiklan mukaisesti. Jos ristiriidan ratkaisemista koskevan mekanismin avulla löydetään yhteensopivia resursseja, pyynnön esittäjälle on ilmoitettava asiasta b kohdan mukaisesti; jos yhteensopivia resursseja ei löydy, palvelupyyntö hylätään ja pyynnön esittäjälle ilmoitetaan asiasta.

3)   Käyttäjän on asetettava ehdotuksen palveluvaihtoehdot paremmuusjärjestykseen ja toimitettava ne GOVSATCOM-keskittymälle asianomaisen GOVSATCOM-vastuuviranomaisen kautta vastaavien resurssien osoittamista varten.

Jos valinta ei ole pätevä, palvelupyyntö hylätään ja pyynnön esittäjälle ilmoitetaan asiasta.

4)   Edellyttäen, että osallistujan tilin ennalta maksetussa tai pyydettäessä maksettavassa osassa on riittävästi rahakkeita dynaamisen palvelupyynnön alaluokan mukaan, GOVSATCOM-keskittymän on esitettävä resurssipyyntö palveluehdotuksen GOVSATCOM-vastuuviranomaisen toimittamassa paremmuusjärjestyksessä parhaaksi arvioidun palveluvaihtoehdon resurssien tarjoajalle.

Jos resurssien tarjoaja hylkää resurssipyynnön, GOVSATCOM-keskittymä esittää resurssipyynnön seuraavaksi parhaaksi arvioidun palveluvaihtoehdon resurssien tarjoajalle. Resurssipyyntöjen esittämistä jatketaan, kunnes joku resurssien tarjoajista vahvistaa, että pyydetyt resurssit ovat saatavilla osoittamista varten, tai kunnes resurssien tarjoajat ovat hylänneet kaikki resurssipyynnöt. Kun resurssien tarjoaja on vahvistanut, että resurssi on saatavilla, GOVSATCOM-keskittymän on osoitettava resurssit ja vähennettävä palvelun arvo asianomaisen osallistujatilin rahakkeista. Jos resurssien tarjoajat hylkäävät kaikki resurssipyynnöt, palvelupyyntö hylätään. Molemmissa tapauksissa GOVSATCOM-keskittymä ilmoittaa pyynnön esittäjälle palvelupyynnön tilasta.

5)   Kun GOVSATCOM-keskittymä vastaanottaa palvelun peruutuspyynnön GOVSATCOM-vastuuviranomaiselta, se vapauttaa palvelun tarjoamiseen osoitetut resurssit ja asettaa ne reservin käyttöön. Osallistuja voi saada korvauksen resurssien korvaamiseen käytetyistä rahakkeista resurssien tarjoajan kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti.

11 artikla

Ristiriidan ratkaiseminen

1)   GOVSATCOM-keskittymän on aktivoitava ristiriitojen ratkaiseminen sellaisten pyyntöjen, joiden 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu prioriteettia ilmaiseva pistemäärä on erilainen, välisten ristiriitojen ratkaisemiseksi.

2)   Jos korkean prioriteetin palvelupyyntö on ristiriidassa yhden tai useamman alhaisen prioriteetin palvelupyynnön kanssa ja jos alhaisen prioriteetin palvelupyyntöjen estäminen vapauttaa riittävästi resursseja, jotka ovat yhteensopivia korkean prioriteetin palvelupyynnön kanssa, vastaavat alhaisen prioriteetin palvelupyynnöt on estettävä ja asiaankuuluvat palveluvaihtoehdot on sisällytettävä palveluehdotukseen.

Palveluvaihtoehtojen paremmuusjärjestyksestä ja rahakkeiden saatavuudesta riippuen asianmukaiset alhaisen prioriteetin palvelupyynnöt hylätään ja niihin liittyvä aktiivinen palvelu tai niihin liittyvät aktiiviset palvelut estetään.

Estämisestä ilmoitetaan sille GOVSATCOM-vastuuviranomaiselle, jonka palvelut on tarkoitus estää, mahdollisimman pian sen jälkeen, kun estämistä koskeva päätös on tehty. Estetyn palvelun arvo siltä ajalta, jona palvelu ei ole käytettävissä estämisen vuoksi, palautetaan asianomaisen osallistujan tilille, ja siitä ilmoitetaan osallistujalle.

3)   Jos 2 kohdan mukaista menettelyä sovellettaessa ei löydetä yhteensopivia resursseja, GOVSATCOM-keskittymä hakee yhteensopivuuksia korkean prioriteetin palvelupyynnölle reservin kriisimarginaalia koskevan osan resursseista. Jos yhteensopivia ja saatavilla olevia resursseja löydetään, palveluehdotukseen on sisällytettävä asiaankuuluvat palveluvaihtoehdot.

4)   Jos resurssien tarjoajilla ei ole riittäviä resursseja 6 artiklassa tarkoitettujen pyydettyjen palvelujen tarjoamiseksi, ristiriidan ratkaisemista koskevan mekanismin on perustuttava palvelupyyntöjen prioriteetteihin.

Jos samaa prioriteettia koskevat palvelupyynnöt ovat keskenään ristiriidassa, etusija on tarvittaessa annettava palvelupyynnölle, joka koskee pyynnön esittäneelle osallistujalle aiemman reserviin sovellettavan ohjelmakauden päättyessä jo tarjotun palvelun jatkamista.

Jos samaa prioriteettia koskevat palvelupyynnöt ovat keskenään ristiriidassa eikä yksikään niistä ole jatkoa pyynnön esittäneelle osallistujalle jo tarjotulle palvelulle, GOVSATCOM-keskittymä vertaa keskenään ristiriitaisten palvelujen arvoja prosenttiosuutena asianomaisen osallistujan osuudesta ja antaa etusijan palvelupyynnölle, joka vastaa korkeampaa prosenttiosuutta.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1054, annettu 30 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse unionin avaruusohjelman nojalla perustetun järjestelmän tarjoamien valtiollisen satelliittiviestinnän palvelujen palvelukokonaisuudesta (ks. tämän virallisen lehden s. 49).

2

(3)  Komissio asettaa saataville ohjeasiakirjan siitä, miten arvioidaan käyttäjien merkityksellisyyttä ja palvelupyyntöjen kriittisyyttä.

3

---

LIITE

Taulukko1

Käyttäjän merkityksellisyyteen ja palvelupyynnön kriittisyyteen perustuva prioriteettipistemäärä

| | Käyttäjän merkityksellisyys |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 |
| Palvelupyynnön kriittisyys | 0 | 0 (ALHAINEN) | 0 (ALHAINEN) | 0 (ALHAINEN) |
| 1 | 0 (ALHAINEN) | 1 (KESKITASOINEN) | 2 (KESKITASOINEN) |
| 2 | 0 (ALHAINEN) | 2 (KESKITASOINEN) | 4 (KORKEA) |

Käyttäjän merkityksellisyys

0

1

2

Palvelupyynnön kriittisyys

0

0 (ALHAINEN)

0 (ALHAINEN)

0 (ALHAINEN)

1

0 (ALHAINEN)

1 (KESKITASOINEN)

2 (KESKITASOINEN)

2

0 (ALHAINEN)

2 (KESKITASOINEN)

4 (KORKEA)

---

Oikaisuja

| 31.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 141/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 141/67

---

Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2023/992, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston 16 jäsenen nimittämisestä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 135, 23. toukokuuta 2023
  )

Oikaistaan neuvoston päätös (EU) 2023/992 seuraavasti:

pitää olla:

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/992,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston 16 jäsenen nimittämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 79 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä 'hallintoneuvosto', jäseneksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä 'hallintoneuvosto', jäseneksi.

| (2) | Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään kemikaalien turvallisuuden tai kemikaalien sääntelyn alalta hankitun asianmukaisen kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella ja sen perusteella, että hallintoneuvoston jäsenillä on asiaankuuluvaa asiantuntemusta yleisistä, taloudellisista ja oikeudellisista asioista. |
| --- | --- |

(2)

Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään kemikaalien turvallisuuden tai kemikaalien sääntelyn alalta hankitun asianmukaisen kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella ja sen perusteella, että hallintoneuvoston jäsenillä on asiaankuuluvaa asiantuntemusta yleisistä, taloudellisista ja oikeudellisista asioista.

| (3) | Toimikausi on neljä vuotta, ja se voidaan uusia kerran. |
| --- | --- |

(3)

Toimikausi on neljä vuotta, ja se voidaan uusia kerran.

| (4) | Neuvosto nimitti 27 päivänä toukokuuta 2019 (2) ja 6 päivänä toukokuuta 2021 (3) annetuilla päätöksillään hallintoneuvostoon 15 ja 12 jäsentä. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto nimitti 27 päivänä toukokuuta 2019 (2) ja 6 päivänä toukokuuta 2021 (3) annetuilla päätöksillään hallintoneuvostoon 15 ja 12 jäsentä.

| (5) | Saksan, Kyproksen, Liettuan, Maltan, Romanian, Bulgarian, Kreikan, Puolan, Slovakian, Portugalin, Latvian, Viron, Belgian, Tanskan, Irlannin ja Ranskan nimeämät hallintoneuvoston jäsenet nimitettiin 31 päivänä toukokuuta 2027 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(5)

Saksan, Kyproksen, Liettuan, Maltan, Romanian, Bulgarian, Kreikan, Puolan, Slovakian, Portugalin, Latvian, Viron, Belgian, Tanskan, Irlannin ja Ranskan nimeämät hallintoneuvoston jäsenet nimitettiin 31 päivänä toukokuuta 2027 päättyväksi kaudeksi.

| (6) | Neuvosto on saanut tiedon kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden suorittamista nimeämisistä, |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto on saanut tiedon kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden suorittamista nimeämisistä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt hallintoneuvoston jäseniksi toiseksi toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2023 ja päättyy 31 päivänä toukokuuta 2027 (nimi, kansalaisuus ja syntymäaika):

| — | Ingrid BORG, Malta; |
| --- | --- |

—

Ingrid BORG, Malta;

| — | Claudia-Sorina DUMITRU Romania; |
| --- | --- |

—

Claudia-Sorina DUMITRU Romania;

| — | Tasoula KYPRIANIDOU-LEONTIDOU, Kypros; |
| --- | --- |

—

Tasoula KYPRIANIDOU-LEONTIDOU, Kypros;

| — | Ana Katarzyna LEWANDOWSKA, Puola; |
| --- | --- |

—

Ana Katarzyna LEWANDOWSKA, Puola;

| — | Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Liettua; |
| --- | --- |

—

Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Liettua;

| — | Teodora VALKOVA, Bulgaria; |
| --- | --- |

—

Teodora VALKOVA, Bulgaria;

| — | Axel Otto VORWERK, Saksa; |
| --- | --- |

—

Axel Otto VORWERK, Saksa;

| — | Sofia ZISI, Kreikka. |
| --- | --- |

—

Sofia ZISI, Kreikka.

2 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt hallintoneuvoston jäseniksi ensimmäiseksi toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2023 ja päättyy 31 päivänä toukokuuta 2027 (nimi, kansalaisuus ja syntymäaika):

| — | Catheline Irène DANTINNE, Belgia; |
| --- | --- |

—

Catheline Irène DANTINNE, Belgia;

| — | Kristīne KAZEROVSKA, Latvia; |
| --- | --- |

—

Kristīne KAZEROVSKA, Latvia;

| — | Agnès LEFRANC, Ranska; |
| --- | --- |

—

Agnès LEFRANC, Ranska;

| — | Dilia Maria LIMA JARDIM, Portugali; |
| --- | --- |

—

Dilia Maria LIMA JARDIM, Portugali;

| — | Annemari LINNO, Viro; |
| --- | --- |

—

Annemari LINNO, Viro;

| — | Yvonne Marie MULLOOLY, Irlanti; |
| --- | --- |

—

Yvonne Marie MULLOOLY, Irlanti;

| — | Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Tanska; |
| --- | --- |

—

Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Tanska;

| — | Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakia. |
| --- | --- |

—

Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 16 toukokuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. SVANTESSON

---

(1)  
  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2019, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston 15 jäsenen nimittämisestä (EUVL C 185, 29.05.2019, s.4).

2

(3)  Neuvoston päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston kahdentoista jäsenen nimittämisestä (EUVL C 185, 12.5.2021, s. 4).

3

---