# Uradni list L 166/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 166 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6630. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 166

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6630. junij 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/1321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2020/2170 glede uporabe tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije za nekatere izdelke iz jekla, prenesene na Severno Irsko | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2023/1322 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2023 o Agenciji Evropske unije za droge (EUDA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1920/2006 | 6 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/1321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2020/2170 glede uporabe tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije za nekatere izdelke iz jekla, prenesene na Severno Irsko

1

*

Uredba (EU) 2023/1322 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2023 o Agenciji Evropske unije za droge (EUDA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1920/2006

6

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1323 z dne 27. junija 2023 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Novo Zelandijo | 48 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2023/1324 z dne 29. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/109 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter Uredbe (EU) 2023/194 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024 | 50 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1325 z dne 23. junija 2023 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Extremadura (ZGO)) | 58 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1326 z dne 23. junija 2023 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Balaton/Balatoni (ZOP)) | 60 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1327 z dne 23. junija 2023 o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime (Canelli (ZOP)) | 62 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1328 z dne 28. junija 2023 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 63 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1329 z dne 29. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476) ter Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 glede specifikacij za glicerol (E 422), poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475) in poliglicerol poliricinoleat (E 476) (
  1
  ) | 66 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1330 z dne 29. junija 2023 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 76 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1331 z dne 29. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnega zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla | 98 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1332 z dne 29. junija 2023 o podaljšanju dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod in odstavljene pujske (imetnik dovoljenja: Roal Oy) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 902/2009 (
  1
  ) | 102 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1333 z dne 29. junija 2023 o dovoljenju za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek za pitovne piščance in odstavljene pujske (imetnik dovoljenja: DSM Nutritional Products Ltd, ki ga zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), spremembi Uredbe (ES) št. 1811/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1259/2004 (
  1
  ) | 106 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1334 z dne 29. junija 2023 o podaljšanju dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek za vse živalske vrste in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 349/2010 (
  1
  ) | 111 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1335 z dne 27. junija 2023 o imenovanju evropskih tožilcev Evropskega javnega tožilstva | 116 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1336 z dne 16. junija 2023 o korektivnih ukrepih, ki jih morata sprejeti Belgija in Luksemburg v zvezi z nekaterimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3852)

   (
  1
  ) | 119 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1337 z dne 22. junija 2023 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 glede ukrepov v nujnih primerih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4335)

   (
  1
  ) | 139 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2023/1338 z dne 28. junija 2023 o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nekatere otroške in sorodne proizvode v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 162 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Sveta (EU) 2023/1339 z dne 27. junija 2023 o pridružitvi k svetovni mreži za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo je vzpostavila Svetovna zdravstvena organizacija, in o začasnih ureditvah za olajšanje mednarodnih potovanj glede na prenehanje veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 177 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1323 z dne 27. junija 2023 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Novo Zelandijo

48

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2023/1324 z dne 29. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/109 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter Uredbe (EU) 2023/194 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024

50

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1325 z dne 23. junija 2023 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Extremadura (ZGO))

58

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1326 z dne 23. junija 2023 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Balaton/Balatoni (ZOP))

60

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1327 z dne 23. junija 2023 o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime (Canelli (ZOP))

62

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1328 z dne 28. junija 2023 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

63

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1329 z dne 29. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476) ter Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 glede specifikacij za glicerol (E 422), poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475) in poliglicerol poliricinoleat (E 476) (
  1
  )

1

66

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1330 z dne 29. junija 2023 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

76

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1331 z dne 29. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnega zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla

98

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1332 z dne 29. junija 2023 o podaljšanju dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod in odstavljene pujske (imetnik dovoljenja: Roal Oy) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 902/2009 (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

102

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1333 z dne 29. junija 2023 o dovoljenju za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek za pitovne piščance in odstavljene pujske (imetnik dovoljenja: DSM Nutritional Products Ltd, ki ga zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), spremembi Uredbe (ES) št. 1811/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1259/2004 (
  1
  )

Aspergillus fijiensis

1

106

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1334 z dne 29. junija 2023 o podaljšanju dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek za vse živalske vrste in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 349/2010 (
  1
  )

1

111

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1335 z dne 27. junija 2023 o imenovanju evropskih tožilcev Evropskega javnega tožilstva

116

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1336 z dne 16. junija 2023 o korektivnih ukrepih, ki jih morata sprejeti Belgija in Luksemburg v zvezi z nekaterimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3852)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3852)

1

119

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1337 z dne 22. junija 2023 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 glede ukrepov v nujnih primerih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4335)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4335)

1

139

*

Sklep Komisije (EU) 2023/1338 z dne 28. junija 2023 o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nekatere otroške in sorodne proizvode v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

162

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Sveta (EU) 2023/1339 z dne 27. junija 2023 o pridružitvi k svetovni mreži za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo je vzpostavila Svetovna zdravstvena organizacija, in o začasnih ureditvah za olajšanje mednarodnih potovanj glede na prenehanje veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

177

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/1

---

UREDBA (EU) 2023/1321 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. junija 2023

o spremembi Uredbe (EU) 2020/2170 glede uporabe tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije za nekatere izdelke iz jekla, prenesene na Severno Irsko

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (EU) 2020/2170 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da je blago, uvoženo iz ozemelj zunaj Unije, upravičeno do obravnave v skladu z uvoznimi tarifnimi kvotami ali drugimi uvoznimi kvotami Unije le, če se to blago sprosti v prosti promet na ozemljih, navedenih v tem členu. Navedena določba obravnava tveganje za pravilno delovanje notranjega trga Unije in celovitost skupne trgovinske politike, ki bi izhajalo iz možnega izogibanja tarifnim kvotam ali drugim uvoznim kvotam Unije. Ozemlja iz člena 1 navedene uredbe ne vključujejo Severne Irske. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (EU) 2020/2170 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da je blago, uvoženo iz ozemelj zunaj Unije, upravičeno do obravnave v skladu z uvoznimi tarifnimi kvotami ali drugimi uvoznimi kvotami Unije le, če se to blago sprosti v prosti promet na ozemljih, navedenih v tem členu. Navedena določba obravnava tveganje za pravilno delovanje notranjega trga Unije in celovitost skupne trgovinske politike, ki bi izhajalo iz možnega izogibanja tarifnim kvotam ali drugim uvoznim kvotam Unije. Ozemlja iz člena 1 navedene uredbe ne vključujejo Severne Irske.

| (2) | Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju) določa, da Unija odpre kvote za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva v Unijo. Poleg tega Sporazum o trgovini in sodelovanju Uniji podeljuje pravico do uvedbe tarifnih kvot ali drugih uvoznih kvot za uvoz blaga s poreklom iz Združenega kraljestva v določenih okoliščinah, tudi v okviru uporabe večstranskih zaščitnih ukrepov v skladu s Sporazumom STO. Zato je treba pojasniti, ali je blago s poreklom iz Združenega kraljestva in sproščeno v prosti promet na Severnem Irskem upravičeno do obravnave v okviru navedenih tarifnih kvot ali drugih uvoznih kvot. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju) določa, da Unija odpre kvote za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva v Unijo. Poleg tega Sporazum o trgovini in sodelovanju Uniji podeljuje pravico do uvedbe tarifnih kvot ali drugih uvoznih kvot za uvoz blaga s poreklom iz Združenega kraljestva v določenih okoliščinah, tudi v okviru uporabe večstranskih zaščitnih ukrepov v skladu s Sporazumom STO. Zato je treba pojasniti, ali je blago s poreklom iz Združenega kraljestva in sproščeno v prosti promet na Severnem Irskem upravičeno do obravnave v okviru navedenih tarifnih kvot ali drugih uvoznih kvot.

| (3) | Združeno kraljestvo zavezujejo ureditve iz Protokola o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol) k Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu). Zato se pravno razmerje med Unijo in Združenim kraljestvom v zvezi z blagom s poreklom iz Združenega kraljestva, ki je sproščeno v prosti promet na Severnem Irskem, bistveno razlikuje od razmerja med Unijo in katero koli drugo tretjo državo v zvezi z blagom s poreklom iz take tretje države, ki je sproščeno v prosti promet na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo zavezujejo ureditve iz Protokola o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol) k Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu). Zato se pravno razmerje med Unijo in Združenim kraljestvom v zvezi z blagom s poreklom iz Združenega kraljestva, ki je sproščeno v prosti promet na Severnem Irskem, bistveno razlikuje od razmerja med Unijo in katero koli drugo tretjo državo v zvezi z blagom s poreklom iz take tretje države, ki je sproščeno v prosti promet na Severnem Irskem.

| (4) | Združeno kraljestvo je predložilo dokaze, da so bili nekateri izdelki iz jekla s poreklom iz Združenega kraljestva, za katere trenutno veljajo zaščitni ukrepi v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (5) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelki), v znatnih količinah preneseni na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva. Za zagotovitev ekonomske vzdržnosti teh prenosov in glede na posebne okoliščine na Severnem Irskem je primerno, da se omogoči izkoriščanje ustreznih tarifnih kvot Unije za zadevne izdelke, ko se sprostijo v prosti promet na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je predložilo dokaze, da so bili nekateri izdelki iz jekla s poreklom iz Združenega kraljestva, za katere trenutno veljajo zaščitni ukrepi v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (5) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelki), v znatnih količinah preneseni na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva. Za zagotovitev ekonomske vzdržnosti teh prenosov in glede na posebne okoliščine na Severnem Irskem je primerno, da se omogoči izkoriščanje ustreznih tarifnih kvot Unije za zadevne izdelke, ko se sprostijo v prosti promet na Severnem Irskem.

| (5) | Da bi omejili tveganje izogibanja tarifnim kvotam Unije, ki se uporabljajo za zadevne izdelke, pri uvozu enakih izdelkov s poreklom iz drugih držav, ko se taki izdelki sprostijo v prosti promet na Severnem Irskem, bi bilo treba zadevne izdelke pošiljati neposredno iz drugih delov Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(5)

Da bi omejili tveganje izogibanja tarifnim kvotam Unije, ki se uporabljajo za zadevne izdelke, pri uvozu enakih izdelkov s poreklom iz drugih držav, ko se taki izdelki sprostijo v prosti promet na Severnem Irskem, bi bilo treba zadevne izdelke pošiljati neposredno iz drugih delov Združenega kraljestva.

| (6) | Poleg tega se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo v skladu s Protokolom sprejelo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se prenosi zadevnih izdelkov z uporabo tarifnih kvot Unije odštejejo od navedenih kvot takoj, ko se taki izdelki sprostijo v prosti promet na Severnem Irskem, na enak način, kot če bi bilo navedeno blago uvoženo v Unijo. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo v skladu s Protokolom sprejelo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se prenosi zadevnih izdelkov z uporabo tarifnih kvot Unije odštejejo od navedenih kvot takoj, ko se taki izdelki sprostijo v prosti promet na Severnem Irskem, na enak način, kot če bi bilo navedeno blago uvoženo v Unijo.

| (7) | Ker se lahko potreba po uvozu zadevnih izdelkov na Severno Irsko sčasoma spreminja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za prilagoditev seznama zadevnih izdelkov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(7)

Ker se lahko potreba po uvozu zadevnih izdelkov na Severno Irsko sčasoma spreminja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za prilagoditev seznama zadevnih izdelkov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (8) | Uredbo (EU) 2020/2170 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (EU) 2020/2170 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Na podlagi člena 5(3) in (4) Protokola v povezavi s členom 13(3) Protokola bi se ta uredba morala uporabljati tudi za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi člena 5(3) in (4) Protokola v povezavi s členom 13(3) Protokola bi se ta uredba morala uporabljati tudi za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko.

| (10) | Da bi se izognili morebitnim motnjam pri prenosu zadevnih izdelkov iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej – |
| --- | --- |

(10)

Da bi se izognili morebitnim motnjam pri prenosu zadevnih izdelkov iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) 2020/2170

Uredba (EU) 2020/2170 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednji drugi odstavek:

  „Blago iz Priloge s poreklom iz Združenega kraljestva, za katero veljajo zaščitni ukrepi na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 (*1), ki se na Severno Irsko vnese z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva, je prav tako upravičeno do obravnave v skladu z uvoznimi tarifnimi kvotami Unije, če se to blago sprosti v prosti promet na ozemlju Severne Irske.

  (*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednji drugi odstavek:

„Blago iz Priloge s poreklom iz Združenega kraljestva, za katero veljajo zaščitni ukrepi na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 (*1), ki se na Severno Irsko vnese z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva, je prav tako upravičeno do obravnave v skladu z uvoznimi tarifnimi kvotami Unije, če se to blago sprosti v prosti promet na ozemlju Severne Irske.

*1

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).“;"

*1

| (2) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 1a
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 1b, ki spreminjajo to uredbo, da se na seznam iz Priloge dodajo nekatere kategorije blaga s poreklom iz Združenega kraljestva, za katerega veljajo zaščitni ukrepi na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159, ki se na Severno Irsko vnese z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva, če je Združeno kraljestvo Uniji zadovoljivo dokazalo potrebo po sprostitvi tega blaga v prosti promet na Severnem Irskem.


  Člen 1b

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1a se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. julija 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 1a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*2).


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.



  (*2)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;" |
| --- | --- |

(2)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 1a

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 1b, ki spreminjajo to uredbo, da se na seznam iz Priloge dodajo nekatere kategorije blaga s poreklom iz Združenega kraljestva, za katerega veljajo zaščitni ukrepi na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159, ki se na Severno Irsko vnese z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva, če je Združeno kraljestvo Uniji zadovoljivo dokazalo potrebo po sprostitvi tega blaga v prosti promet na Severnem Irskem.

Člen 1b

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1a se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. julija 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 1a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*2).

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

(*2)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;"

*2

| (3) | besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda kot Priloga. |
| --- | --- |

(3)

besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda kot Priloga.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. junija 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. maja 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 30. maja 2023.

1

(2)  Uredba (EU) 2020/2170 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije (UL L 432, 21.12.2020, str. 1).

2

(3)  
  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

3

(4)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).

5

(6)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

6

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Poimenovanje tarifne kvote | Oznake kombinirane nomenklature (KN) (1) |
| --- | --- |
| Kategorija jekla 7 | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
| Kategorija jekla 17 | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |

Poimenovanje tarifne kvote

Oznake kombinirane nomenklature (KN) (1)

Kategorija jekla 7

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Kategorija jekla 17

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

---

(1)  Kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

1

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/6

---

UREDBA (EU) 2023/1322 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 27. junija 2023

o Agenciji Evropske unije za droge (EUDA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1920/2006

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 302/93 (3). Navedena uredba je bila leta 2006 prenovljena z Uredbo (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(1)

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 302/93 (3). Navedena uredba je bila leta 2006 prenovljena z Uredbo (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (2) | EMCDDA je bil ustanovljen, da bi Uniji, državam članicam in sodelujočim tretjim državam, zagotovil dejanske, objektivne, zanesljive in primerljive informacije o drogah, zasvojenosti z drogami in njihovih posledicah na evropski ravni, da bi jim pomagal zagotoviti splošen pregled nad temi informacijami za namene obveščanja o oblikovanju politik in usmerjanju pobud za boj proti drogam ter s tem pobudam dal dodano vrednost, kadar v okviru svojih pristojnosti sprejemajo ukrepe ali odločajo o ukrepih za obravnavanje pojava drog. Ustanovitev in delovanje EMCDDA sta očitno izboljšala razpoložljivost informacij o drogah in zasvojenosti z drogami ter njihovih posledicah po vsej Uniji in na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(2)

EMCDDA je bil ustanovljen, da bi Uniji, državam članicam in sodelujočim tretjim državam, zagotovil dejanske, objektivne, zanesljive in primerljive informacije o drogah, zasvojenosti z drogami in njihovih posledicah na evropski ravni, da bi jim pomagal zagotoviti splošen pregled nad temi informacijami za namene obveščanja o oblikovanju politik in usmerjanju pobud za boj proti drogam ter s tem pobudam dal dodano vrednost, kadar v okviru svojih pristojnosti sprejemajo ukrepe ali odločajo o ukrepih za obravnavanje pojava drog. Ustanovitev in delovanje EMCDDA sta očitno izboljšala razpoložljivost informacij o drogah in zasvojenosti z drogami ter njihovih posledicah po vsej Uniji in na mednarodni ravni.

| (3) | Čeprav je njen splošni cilj še vedno veljaven in bi ga bilo treba ohraniti, Uredba (ES) št. 1920/2006 ne zagotavlja več ustreznega okvira za reševanje sedanjih in prihodnjih izzivov na področju drog. Zato bi bilo treba mandat EMCDDA pregledati, da bi ga med drugim nadomestili in okrepili. EMCDDA bi bilo treba preimenovati v Agencijo Evropske unije za droge (EUDA) (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Ker so potrebne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1920/2006, da se upoštevata skupni pristop o decentraliziranih agencijah Unije, ki so ga 19. julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija, in razvoj dogodkov na področju pojava drog, bi bilo treba zaradi jasnosti in učinkovitosti navedeno uredbo razveljaviti in nadomestiti s to uredbo. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je njen splošni cilj še vedno veljaven in bi ga bilo treba ohraniti, Uredba (ES) št. 1920/2006 ne zagotavlja več ustreznega okvira za reševanje sedanjih in prihodnjih izzivov na področju drog. Zato bi bilo treba mandat EMCDDA pregledati, da bi ga med drugim nadomestili in okrepili. EMCDDA bi bilo treba preimenovati v Agencijo Evropske unije za droge (EUDA) (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Ker so potrebne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1920/2006, da se upoštevata skupni pristop o decentraliziranih agencijah Unije, ki so ga 19. julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija, in razvoj dogodkov na področju pojava drog, bi bilo treba zaradi jasnosti in učinkovitosti navedeno uredbo razveljaviti in nadomestiti s to uredbo.

| (4) | Uredba (ES) št. 1920/2006 je bila osredotočena predvsem na vprašanja, povezana z zdravjem. Čeprav je bistveno to osredotočenost ohraniti, saj so vprašanja v zvezi z zdravjem in ponudbo glede pojava drog neločljivo povezana, je treba obravnavati tudi ponudbo drog, da bi zmanjšali razpoložljivost drog v Uniji in omejili povpraševanje po njih ter tako prispevali k obravnavi s tem povezanih pomislekov glede varnosti in zaščite. Da bi Agencija zagotovila dejanske, objektivne, zanesljive in primerljive podatke ter analize, ki so pomembni za celotno Unijo, bi morala pojav drog obravnavati na podlagi z dokazi podprtega, celostnega, uravnoteženega in večdisciplinarnega pristopa k drogam, uporabi drog, motnjam zaradi uporabe drog in zasvojenosti z drogami, preventivi, zdravljenju, oskrbi, zmanjševanju tveganja in škode, rehabilitaciji, socialni reintegraciji in okrevanju, trgom z drogami in ponudbi drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo in prometom z njimi, ter drugimi zadevnimi vprašanji, povezanimi z drogami, in njihovimi posledicami. Pristop Agencije bi moral vključevati človekove pravice, vprašanje spola in enakosti spolov, starost, zdravje, enakost na področju zdravja in socialne vidike. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 1920/2006 je bila osredotočena predvsem na vprašanja, povezana z zdravjem. Čeprav je bistveno to osredotočenost ohraniti, saj so vprašanja v zvezi z zdravjem in ponudbo glede pojava drog neločljivo povezana, je treba obravnavati tudi ponudbo drog, da bi zmanjšali razpoložljivost drog v Uniji in omejili povpraševanje po njih ter tako prispevali k obravnavi s tem povezanih pomislekov glede varnosti in zaščite. Da bi Agencija zagotovila dejanske, objektivne, zanesljive in primerljive podatke ter analize, ki so pomembni za celotno Unijo, bi morala pojav drog obravnavati na podlagi z dokazi podprtega, celostnega, uravnoteženega in večdisciplinarnega pristopa k drogam, uporabi drog, motnjam zaradi uporabe drog in zasvojenosti z drogami, preventivi, zdravljenju, oskrbi, zmanjševanju tveganja in škode, rehabilitaciji, socialni reintegraciji in okrevanju, trgom z drogami in ponudbi drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo in prometom z njimi, ter drugimi zadevnimi vprašanji, povezanimi z drogami, in njihovimi posledicami. Pristop Agencije bi moral vključevati človekove pravice, vprašanje spola in enakosti spolov, starost, zdravje, enakost na področju zdravja in socialne vidike.

| (5) | Delo Agencije bi se moralo izvajati z ustreznim upoštevanjem pristojnosti Unije in njenih držav članic na področju drog. Zajemati bi moral različne vidike pojava drog in uporabljene rešitve. Agencija bi morala zlasti upoštevati vse vidike, povezane z varovanjem in izboljšanjem zdravja, vključno s fizičnimi in duševnimi vidiki, ter morebitnim vplivom na javno zdravje. Agencija bi morala upoštevati tudi socialne vidike, vključno z vidiki, povezanimi s stigmatizacijo, marginalizacijo in ponovnim vključevanjem ljudi, ki uporabljajo droge. Pri tem bi morala Agencija upoštevati strateške dokumente Unije, povezane z drogami. |
| --- | --- |

(5)

Delo Agencije bi se moralo izvajati z ustreznim upoštevanjem pristojnosti Unije in njenih držav članic na področju drog. Zajemati bi moral različne vidike pojava drog in uporabljene rešitve. Agencija bi morala zlasti upoštevati vse vidike, povezane z varovanjem in izboljšanjem zdravja, vključno s fizičnimi in duševnimi vidiki, ter morebitnim vplivom na javno zdravje. Agencija bi morala upoštevati tudi socialne vidike, vključno z vidiki, povezanimi s stigmatizacijo, marginalizacijo in ponovnim vključevanjem ljudi, ki uporabljajo droge. Pri tem bi morala Agencija upoštevati strateške dokumente Unije, povezane z drogami.

| (6) | Agencija bi morala pri opravljanju svojih dejavnosti sodelovati z drugimi ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije v okviru njihovih mandatov in upoštevati njihove dejavnosti, da se prepreči podvajanje. Zlasti bi morala, ob ustreznem upoštevanju njunih mandatov, Agencija sodelovati z Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi zagotovila zbiranje podatkov in spremljanje trendov v zvezi s ponudbo drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo in prometom z njimi, ter drugimi povezanimi kaznivimi dejanji, uporabo novih tehnologij in novimi psihoaktivnimi snovmi. Agencija bi morala sodelovati tudi na mednarodni ravni z ustreznimi organi in telesi v tretjih državah, zlasti v državah kandidatkah, ter podpirati ukrepe Unije in držav članic na ravni Združenih narodov. Tako sodelovanje mora biti v skladu z normami na področju človekovih pravic. |
| --- | --- |

(6)

Agencija bi morala pri opravljanju svojih dejavnosti sodelovati z drugimi ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije v okviru njihovih mandatov in upoštevati njihove dejavnosti, da se prepreči podvajanje. Zlasti bi morala, ob ustreznem upoštevanju njunih mandatov, Agencija sodelovati z Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi zagotovila zbiranje podatkov in spremljanje trendov v zvezi s ponudbo drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo in prometom z njimi, ter drugimi povezanimi kaznivimi dejanji, uporabo novih tehnologij in novimi psihoaktivnimi snovmi. Agencija bi morala sodelovati tudi na mednarodni ravni z ustreznimi organi in telesi v tretjih državah, zlasti v državah kandidatkah, ter podpirati ukrepe Unije in držav članic na ravni Združenih narodov. Tako sodelovanje mora biti v skladu z normami na področju človekovih pravic.

| (7) | Da bi bila pri obravnavanju pojava drog čim bolj učinkovita, bi morala Agencija izmenjavati mnenja z ustreznimi deležniki in zlasti z znanstveno skupnostjo, vključno z akademiki, ter organizacijami civilne družbe, vključno z organizacijami ljudi, ki uporabljajo droge, in organizacijami skupnosti, na katere vplivata uporaba in prodaja drog ali kriminal, povezan z drogami. Glede na poseben pomen izkušenj organizacij civilne družbe na področju pristojnosti Agencije, bi morala Agencija pri svojih dejavnostih še naprej sodelovati z organizacijami civilne družbe, kot so tiste, ki so dejavne v ustreznih strokovnih skupinah Komisije za droge, sestavljenih iz organizacij civilne družbe. Agencija bi morala nameniti potrebna sredstva za posvetovanje, izmenjavo informacij in združevanje znanja s temi organizacijami, tudi na področju novih psihoaktivnih snovi. Kadar je ustrezno, bi morala Agencija organizirati namenska posvetovanja o temah v okviru svojega mandata. |
| --- | --- |

(7)

Da bi bila pri obravnavanju pojava drog čim bolj učinkovita, bi morala Agencija izmenjavati mnenja z ustreznimi deležniki in zlasti z znanstveno skupnostjo, vključno z akademiki, ter organizacijami civilne družbe, vključno z organizacijami ljudi, ki uporabljajo droge, in organizacijami skupnosti, na katere vplivata uporaba in prodaja drog ali kriminal, povezan z drogami. Glede na poseben pomen izkušenj organizacij civilne družbe na področju pristojnosti Agencije, bi morala Agencija pri svojih dejavnostih še naprej sodelovati z organizacijami civilne družbe, kot so tiste, ki so dejavne v ustreznih strokovnih skupinah Komisije za droge, sestavljenih iz organizacij civilne družbe. Agencija bi morala nameniti potrebna sredstva za posvetovanje, izmenjavo informacij in združevanje znanja s temi organizacijami, tudi na področju novih psihoaktivnih snovi. Kadar je ustrezno, bi morala Agencija organizirati namenska posvetovanja o temah v okviru svojega mandata.

| (8) | Da bi razširjala zanesljive informacije o drogah in razmerah na področju drog, bi morala Agencija sodelovati pri dejavnostih komuniciranja o temah v okviru svojega mandata. Vendar se lahko pri komuniciranju s širšo javnostjo v zvezi z drogami včasih pojavijo nenamerne negativne posledice. Zato bi morala Agencija v okviru svojih dejavnosti komuniciranja in kadar je ustrezno razmisliti o razširjanju svojih poročil, vključno z začetnimi poročili in poročili o oceni tveganja glede novih psihoaktivnih snovi, znanstveni skupnosti in organizacijam civilne družbe, da bi čim bolj zmanjšala morebitno škodo povezano z drogami. Kadar Agencija ne more razširjati svojih poročil, zlasti zaradi prisotnosti tajnih ali občutljivih netajnih podatkov, bi lahko razmislila o objavi povzetkov teh poročil, da bi čim bolj zmanjšala morebitno škodo povezano z drogami. |
| --- | --- |

(8)

Da bi razširjala zanesljive informacije o drogah in razmerah na področju drog, bi morala Agencija sodelovati pri dejavnostih komuniciranja o temah v okviru svojega mandata. Vendar se lahko pri komuniciranju s širšo javnostjo v zvezi z drogami včasih pojavijo nenamerne negativne posledice. Zato bi morala Agencija v okviru svojih dejavnosti komuniciranja in kadar je ustrezno razmisliti o razširjanju svojih poročil, vključno z začetnimi poročili in poročili o oceni tveganja glede novih psihoaktivnih snovi, znanstveni skupnosti in organizacijam civilne družbe, da bi čim bolj zmanjšala morebitno škodo povezano z drogami. Kadar Agencija ne more razširjati svojih poročil, zlasti zaradi prisotnosti tajnih ali občutljivih netajnih podatkov, bi lahko razmislila o objavi povzetkov teh poročil, da bi čim bolj zmanjšala morebitno škodo povezano z drogami.

| (9) | Pri svojem delu bi morala Agencija ustrezno upoštevati hkratno uporabo več snovi, saj taka uporaba postaja vse bolj običajna. |
| --- | --- |

(9)

Pri svojem delu bi morala Agencija ustrezno upoštevati hkratno uporabo več snovi, saj taka uporaba postaja vse bolj običajna.

| (10) | Agencija bi morala razviti svoje dejavnosti na treh glavnih področjih kompetenc, in sicer spremljanja – da bi politike v večji meri temeljile na stvarnih podatkih –, pripravljenosti – da bi bili ukrepi v večji meri sprejeti na podlagi stvarnih podatkov –, in razvoja kompetenc – ki bi omogočil močnejši odziv Unije in držav članic na pojav drog. |
| --- | --- |

(10)

Agencija bi morala razviti svoje dejavnosti na treh glavnih področjih kompetenc, in sicer spremljanja – da bi politike v večji meri temeljile na stvarnih podatkih –, pripravljenosti – da bi bili ukrepi v večji meri sprejeti na podlagi stvarnih podatkov –, in razvoja kompetenc – ki bi omogočil močnejši odziv Unije in držav članic na pojav drog.

| (11) | Zbiranje, analiziranje in razširjanje podatkov bi morale še naprej biti glavne naloge Agencije. Pri zbiranju, analiziranju ali razširjanju podatkov bi morala Agencija ravnati skladno s pravnim okvirjem za obdelavo osebnih podatkov in ne bi smela razširjati ali posredovati podatkov, ki bi omogočali identifikacijo posameznikov ali majhnih skupin posameznikov. Standardni podatki se zbirajo prek nacionalnih kontaktnih točk, ki bi morale ostati glavni ponudniki podatkov za Agencijo. Agencija bi lahko uporabila tudi dodatne vire in organizirala srečanja strokovnjakov, vključno z virtualnimi srečanji. Poleg tega je z inovativnimi metodami zbiranja podatkov na voljo vedno več bolj ažurnih virov podatkov. Zato bi morala imeti Agencija dostop do zadevnih razpoložljivih podatkov, da bi dobila celostno sliko o pojavu drog v Uniji in zunanjih dejavnikih, ki vplivajo nanj. Za zagotovitev, da bo vsaka nacionalna kontaktna točka še naprej obveščena o razmerah v svoji državi članici, bi jo bilo treba redno obveščati o podatkih, ki zadevajo njeno državo članico in ki so zbrani iz dodatnih virov informacij, ter o dejavnostih mreže forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ustanovljene s to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Zbiranje, analiziranje in razširjanje podatkov bi morale še naprej biti glavne naloge Agencije. Pri zbiranju, analiziranju ali razširjanju podatkov bi morala Agencija ravnati skladno s pravnim okvirjem za obdelavo osebnih podatkov in ne bi smela razširjati ali posredovati podatkov, ki bi omogočali identifikacijo posameznikov ali majhnih skupin posameznikov. Standardni podatki se zbirajo prek nacionalnih kontaktnih točk, ki bi morale ostati glavni ponudniki podatkov za Agencijo. Agencija bi lahko uporabila tudi dodatne vire in organizirala srečanja strokovnjakov, vključno z virtualnimi srečanji. Poleg tega je z inovativnimi metodami zbiranja podatkov na voljo vedno več bolj ažurnih virov podatkov. Zato bi morala imeti Agencija dostop do zadevnih razpoložljivih podatkov, da bi dobila celostno sliko o pojavu drog v Uniji in zunanjih dejavnikih, ki vplivajo nanj. Za zagotovitev, da bo vsaka nacionalna kontaktna točka še naprej obveščena o razmerah v svoji državi članici, bi jo bilo treba redno obveščati o podatkih, ki zadevajo njeno državo članico in ki so zbrani iz dodatnih virov informacij, ter o dejavnostih mreže forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ustanovljene s to uredbo.

| (12) | Nacionalne kontaktne točke so ključni akterji sistema Unije za spremljanje drog in poročanje o njih. Zbirajo informacije ter zagotavljajo primerljive in znanstveno utemeljene podatke o nacionalnih razmerah na področju drog, ki prispevajo k spremljanju razmer po vsej Uniji. Nacionalne kontaktne točke so prav tako ključne v procesu izboljšanja metodologij in orodij za zbiranje podatkov ter pri razvijanju ustreznih smernic za njihovo izvajanje. Poleg tega nacionalne kontaktne točke sodelujejo v sistemu zgodnjega opozarjanja in poročajo o novih trendih pri uporabi obstoječih psihoaktivnih snovi. Zato je bistveno, da se odnos med Agencijo in nacionalnimi kontaktnimi točkami vzajemno krepi. Zahteve Agencije po podatkih bi se morale odražati v nacionalnih kontaktnih točkah. Nacionalne kontaktne točke bi morale imeti v državah članicah pooblastila za prejemanje vseh ustreznih podatkov od različnih nacionalnih organov. Mandat Agencije bi moral omogočati, da se zbiranje podatkov v državah članicah čim bolj racionalizira, da bi se izognili dvojnemu poročanju in podvajanju prizadevanj, pri čemer bi se bilo treba izogibati harmonizacijskim ukrepom, odločitve o upravljanju, strukturi ali osnovnih nalogah nacionalnih kontaktnih točk v zvezi z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi pa bi bilo treba v skladu s Pogodbama prepustiti državam članicam. |
| --- | --- |

(12)

Nacionalne kontaktne točke so ključni akterji sistema Unije za spremljanje drog in poročanje o njih. Zbirajo informacije ter zagotavljajo primerljive in znanstveno utemeljene podatke o nacionalnih razmerah na področju drog, ki prispevajo k spremljanju razmer po vsej Uniji. Nacionalne kontaktne točke so prav tako ključne v procesu izboljšanja metodologij in orodij za zbiranje podatkov ter pri razvijanju ustreznih smernic za njihovo izvajanje. Poleg tega nacionalne kontaktne točke sodelujejo v sistemu zgodnjega opozarjanja in poročajo o novih trendih pri uporabi obstoječih psihoaktivnih snovi. Zato je bistveno, da se odnos med Agencijo in nacionalnimi kontaktnimi točkami vzajemno krepi. Zahteve Agencije po podatkih bi se morale odražati v nacionalnih kontaktnih točkah. Nacionalne kontaktne točke bi morale imeti v državah članicah pooblastila za prejemanje vseh ustreznih podatkov od različnih nacionalnih organov. Mandat Agencije bi moral omogočati, da se zbiranje podatkov v državah članicah čim bolj racionalizira, da bi se izognili dvojnemu poročanju in podvajanju prizadevanj, pri čemer bi se bilo treba izogibati harmonizacijskim ukrepom, odločitve o upravljanju, strukturi ali osnovnih nalogah nacionalnih kontaktnih točk v zvezi z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi pa bi bilo treba v skladu s Pogodbama prepustiti državam članicam.

| (13) | Treba je vzpostaviti temelje odnosa medsebojnega zaupanja in stalnega dialoga med Agencijo in nacionalnimi kontaktnimi točkami, in sicer na podlagi jasnega in učinkovitega mehanizma delovanja ter sklopa pravil. Agencija bi zato morala biti pooblaščena, da finančno podpira nacionalne kontaktne točke in prispeva k njihovemu učinkovitemu delovanju, vključno z zagotavljanjem ocene posameznih nacionalnih kontaktnih točk, neposredno povezane z njihovim prispevkom k usklajenemu delovanju Unije na področju drog. |
| --- | --- |

(13)

Treba je vzpostaviti temelje odnosa medsebojnega zaupanja in stalnega dialoga med Agencijo in nacionalnimi kontaktnimi točkami, in sicer na podlagi jasnega in učinkovitega mehanizma delovanja ter sklopa pravil. Agencija bi zato morala biti pooblaščena, da finančno podpira nacionalne kontaktne točke in prispeva k njihovemu učinkovitemu delovanju, vključno z zagotavljanjem ocene posameznih nacionalnih kontaktnih točk, neposredno povezane z njihovim prispevkom k usklajenemu delovanju Unije na področju drog.

| (14) | Da bi podprle učinkovito ukrepanje Unije na področju drog in prispevale k delu Agencije, bi morale nacionalne kontaktne točke med drugim prevzeti usklajevalno vlogo pri dejavnostih, povezanih z zagotavljanjem skladnega zbiranja in spremljanja podatkov v zvezi z drogami, komuniciranju z Agencijo ter spodbujanjem z dokazi podprtega odločanja, zagotavljanjem medsektorskega in celovitega nacionalnega pogleda na razmere na področju drog, vključno z vsemi ustreznimi informacijami o novih trendih in izzivih, ter prispevanjem k določitvi ustreznih kazalnikov. Poleg tega imajo nacionalne kontaktne točke v skladu z nacionalnimi pristojnostmi ključno vlogo pri spodbujanju in podpiranju z dokazi podprtega odločanja, podpiranju sistemov sodelovanja, ocenjevanju potreb ustreznih deležnikov po informacijah ter pripravi posodobljenega seznama nacionalnih virov informacij o drogah. |
| --- | --- |

(14)

Da bi podprle učinkovito ukrepanje Unije na področju drog in prispevale k delu Agencije, bi morale nacionalne kontaktne točke med drugim prevzeti usklajevalno vlogo pri dejavnostih, povezanih z zagotavljanjem skladnega zbiranja in spremljanja podatkov v zvezi z drogami, komuniciranju z Agencijo ter spodbujanjem z dokazi podprtega odločanja, zagotavljanjem medsektorskega in celovitega nacionalnega pogleda na razmere na področju drog, vključno z vsemi ustreznimi informacijami o novih trendih in izzivih, ter prispevanjem k določitvi ustreznih kazalnikov. Poleg tega imajo nacionalne kontaktne točke v skladu z nacionalnimi pristojnostmi ključno vlogo pri spodbujanju in podpiranju z dokazi podprtega odločanja, podpiranju sistemov sodelovanja, ocenjevanju potreb ustreznih deležnikov po informacijah ter pripravi posodobljenega seznama nacionalnih virov informacij o drogah.

| (15) | Da bi olajšali in strukturirali zbiranje kvalitativnih in kvantitativnih podatkov in izmenjavo kvalitativnih in kvantitativnih informacij ter podprli vzpostavitev integriranega in interoperabilnega sistema spremljanja, ki bi omogočal spremljanje v realnem času, bi morala Agencija razviti in uporabljati ustrezne digitalne rešitve, potrebne za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(15)

Da bi olajšali in strukturirali zbiranje kvalitativnih in kvantitativnih podatkov in izmenjavo kvalitativnih in kvantitativnih informacij ter podprli vzpostavitev integriranega in interoperabilnega sistema spremljanja, ki bi omogočal spremljanje v realnem času, bi morala Agencija razviti in uporabljati ustrezne digitalne rešitve, potrebne za opravljanje svojih nalog.

| (16) | Da se Agenciji omogoči boljša uporaba informacij, ki so ji na voljo, na primer za sprejemanje bolj proaktivnih ukrepov, kot sta priprava ocen ogroženosti ter posredovanje strateških obveščevalnih poročil in opozoril, in da se izboljša pripravljenost Unije na prihodnji razvoj dogodkov, bi bilo treba okrepiti zmogljivosti Agencije za spremljanje in analizo glede na zmogljivosti EMCDDA. |
| --- | --- |

(16)

Da se Agenciji omogoči boljša uporaba informacij, ki so ji na voljo, na primer za sprejemanje bolj proaktivnih ukrepov, kot sta priprava ocen ogroženosti ter posredovanje strateških obveščevalnih poročil in opozoril, in da se izboljša pripravljenost Unije na prihodnji razvoj dogodkov, bi bilo treba okrepiti zmogljivosti Agencije za spremljanje in analizo glede na zmogljivosti EMCDDA.

| (17) | Za izboljšanje pripravljenosti Unije je potrebna celostna slika morebitnega prihodnjega razvoja dogodkov na področju pojava drog. Da bi se Agencija pripravila na tak prihodnji razvoj dogodkov ter zanj oblikovalce politik bolje opremila, bi morala izvajati redne napovedi in pri tem upoštevati megatrende, tj. dolgoročne gonilne sile, ki so trenutno opazne in bodo najverjetneje pomembno vplivale na prihodnost, da bi opredelila nove izzive in priložnosti za odzivanje na težave z drogami. |
| --- | --- |

(17)

Za izboljšanje pripravljenosti Unije je potrebna celostna slika morebitnega prihodnjega razvoja dogodkov na področju pojava drog. Da bi se Agencija pripravila na tak prihodnji razvoj dogodkov ter zanj oblikovalce politik bolje opremila, bi morala izvajati redne napovedi in pri tem upoštevati megatrende, tj. dolgoročne gonilne sile, ki so trenutno opazne in bodo najverjetneje pomembno vplivale na prihodnost, da bi opredelila nove izzive in priložnosti za odzivanje na težave z drogami.

| (18) | Pojav drog postaja vse bolj tehnološko podprt, kot se je pokazalo med pandemijo COVID-19, ko je bilo opaženo večje prevzemanje novih tehnologij za lažjo distribucijo drog. Po ocenah sta približno dve tretjini ponudb na trgih v temnem omrežju povezani z drogami. Pri nedovoljenem prometu z drogami se uporabljajo različne platforme, vključno z omrežji družbenih medijev in mobilnimi aplikacijami. Ta razvoj se odraža tudi v odzivih na pojav drog, in sicer s povečano uporabo internetnih komunikacij in spletnih intervencij, vključno z mobilnimi aplikacijami in intervencijami v okviru e-zdravja. Agencija bi morala skupaj z drugimi ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije in brez podvajanja prizadevanj spremljati tak razvoj dogodkov v okviru svojega celostnega pristopa k pojavu drog. |
| --- | --- |

(18)

Pojav drog postaja vse bolj tehnološko podprt, kot se je pokazalo med pandemijo COVID-19, ko je bilo opaženo večje prevzemanje novih tehnologij za lažjo distribucijo drog. Po ocenah sta približno dve tretjini ponudb na trgih v temnem omrežju povezani z drogami. Pri nedovoljenem prometu z drogami se uporabljajo različne platforme, vključno z omrežji družbenih medijev in mobilnimi aplikacijami. Ta razvoj se odraža tudi v odzivih na pojav drog, in sicer s povečano uporabo internetnih komunikacij in spletnih intervencij, vključno z mobilnimi aplikacijami in intervencijami v okviru e-zdravja. Agencija bi morala skupaj z drugimi ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije in brez podvajanja prizadevanj spremljati tak razvoj dogodkov v okviru svojega celostnega pristopa k pojavu drog.

| (19) | Nove psihoaktivne snovi, ki predstavljajo tveganje za javno zdravje in socialna tveganja po vsej Uniji, bi bilo treba ustrezno obravnavati. Zato je treba spremljati nove psihoaktivne snovi in ohraniti sistem zgodnjega opozarjanja, vzpostavljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 1920/2006, da se omogoči hiter odziv. Določbe navedene uredbe v zvezi z izmenjavo informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistemom zgodnjega opozarjanja nanje, vključno z začetnimi poročili in ocenami tveganja za nove psihoaktivne snovi, so bile nedavno spremenjene in bi morale v tej uredbi ostati nespremenjene. |
| --- | --- |

(19)

Nove psihoaktivne snovi, ki predstavljajo tveganje za javno zdravje in socialna tveganja po vsej Uniji, bi bilo treba ustrezno obravnavati. Zato je treba spremljati nove psihoaktivne snovi in ohraniti sistem zgodnjega opozarjanja, vzpostavljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 1920/2006, da se omogoči hiter odziv. Določbe navedene uredbe v zvezi z izmenjavo informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistemom zgodnjega opozarjanja nanje, vključno z začetnimi poročili in ocenami tveganja za nove psihoaktivne snovi, so bile nedavno spremenjene in bi morale v tej uredbi ostati nespremenjene.

| (20) | Agencija bi morala na podlagi okrepljenega spremljanja, ki ga izvaja, in izkušenj, pridobljenih pri pripravi ocen tveganja za nove psihoaktivne snovi, razviti splošne zmogljivosti za ocenjevanje zdravstvene in varnostne ogroženosti. Nujno je potrebna večja zmogljivost za proaktivno in hitro prepoznavanje novih groženj ter obveščanje o oblikovanju protiukrepov, saj sedanja dinamična narava pojava drog pomeni, da se lahko s tem povezani izzivi hitro razširijo prek meja. |
| --- | --- |

(20)

Agencija bi morala na podlagi okrepljenega spremljanja, ki ga izvaja, in izkušenj, pridobljenih pri pripravi ocen tveganja za nove psihoaktivne snovi, razviti splošne zmogljivosti za ocenjevanje zdravstvene in varnostne ogroženosti. Nujno je potrebna večja zmogljivost za proaktivno in hitro prepoznavanje novih groženj ter obveščanje o oblikovanju protiukrepov, saj sedanja dinamična narava pojava drog pomeni, da se lahko s tem povezani izzivi hitro razširijo prek meja.

| (21) | Ker lahko nevarne snovi in določeni vzorci uporabe škodujejo zdravju, bi morala imeti Agencija možnost, da izdaja opozorila, ki dopolnjujejo ustrezne nacionalne sisteme opozarjanja in ne posegajo vanje. V podporo tej funkciji bi morala Agencija razviti evropski sistem opozarjanja na droge, ki bo dostopen nacionalnim organom. Ta sistem bi moral olajšati hitro izmenjavo informacij, ki lahko zahtevajo hitro ukrepanje za ohranitev zdravja, socialnih vidikov, varnosti in zaščite. Agencija bi morala biti sposobna, da pod pogoji iz te uredbe razvije sistem opozarjanja, s katerim bi ljudem, ki uporabljajo ali bi lahko uporabljali določene droge, omogočili dostop do informacij o prepoznanih tveganjih. |
| --- | --- |

(21)

Ker lahko nevarne snovi in določeni vzorci uporabe škodujejo zdravju, bi morala imeti Agencija možnost, da izdaja opozorila, ki dopolnjujejo ustrezne nacionalne sisteme opozarjanja in ne posegajo vanje. V podporo tej funkciji bi morala Agencija razviti evropski sistem opozarjanja na droge, ki bo dostopen nacionalnim organom. Ta sistem bi moral olajšati hitro izmenjavo informacij, ki lahko zahtevajo hitro ukrepanje za ohranitev zdravja, socialnih vidikov, varnosti in zaščite. Agencija bi morala biti sposobna, da pod pogoji iz te uredbe razvije sistem opozarjanja, s katerim bi ljudem, ki uporabljajo ali bi lahko uporabljali določene droge, omogočili dostop do informacij o prepoznanih tveganjih.

| (22) | Predhodne sestavine so snovi, potrebne za proizvodnjo drog, kot so amfetamini, kokain in heroin. Ker se nezakonita proizvodnja drog v Uniji povečuje, bi bilo treba okrepiti preprečevanje preusmerjanja in trgovanja s predhodnimi sestavinami z zakonitih poti v nezakonito proizvodnjo drog. Za podporo tega prizadevanja bi morala imeti Agencija vlogo pri spremljanju preusmerjanja predhodnih sestavin in trgovanja z njimi ter pomagati Komisiji pri izvajanju prava Unije o predhodnih sestavinah. |
| --- | --- |

(22)

Predhodne sestavine so snovi, potrebne za proizvodnjo drog, kot so amfetamini, kokain in heroin. Ker se nezakonita proizvodnja drog v Uniji povečuje, bi bilo treba okrepiti preprečevanje preusmerjanja in trgovanja s predhodnimi sestavinami z zakonitih poti v nezakonito proizvodnjo drog. Za podporo tega prizadevanja bi morala imeti Agencija vlogo pri spremljanju preusmerjanja predhodnih sestavin in trgovanja z njimi ter pomagati Komisiji pri izvajanju prava Unije o predhodnih sestavinah.

| (23) | Ker obstaja vse večja potreba po forenzičnih in toksikoloških podatkih in specialističnem strokovnem znanju ter potreba po boljšem usklajevanju med laboratoriji v državah članicah, bi bilo treba vzpostaviti mrežo forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ki imajo znanje na področju drog in z njimi povezane škode. Ta mreža bi morala Agenciji omogočiti dostop do ustreznih informacij, povečati njene zmogljivosti na tem področju in podpirati izmenjavo znanja med ustreznimi laboratoriji v državah članicah, ne da bi si Agencija povzročila visoke stroške ustanovitve in delovanja lastnega laboratorija. |
| --- | --- |

(23)

Ker obstaja vse večja potreba po forenzičnih in toksikoloških podatkih in specialističnem strokovnem znanju ter potreba po boljšem usklajevanju med laboratoriji v državah članicah, bi bilo treba vzpostaviti mrežo forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ki imajo znanje na področju drog in z njimi povezane škode. Ta mreža bi morala Agenciji omogočiti dostop do ustreznih informacij, povečati njene zmogljivosti na tem področju in podpirati izmenjavo znanja med ustreznimi laboratoriji v državah članicah, ne da bi si Agencija povzročila visoke stroške ustanovitve in delovanja lastnega laboratorija.

| (24) | Mreža forenzičnih in toksikoloških laboratorijev bi morala biti reprezentativna za države članice, tako da bi imela vsaka od njih možnost, da v mrežo imenuje do tri laboratorije, ki pokrivajo tako toksikološko kot forenzično strokovno znanje. Da bi zagotovili najširšo možno pokritost, bi morali imeti možnost sodelovanja v mreži tudi strokovnjaki iz drugih laboratorijev, ki so pomembni za delo Agencije, vključno s strokovnjaki iz evropske mreže carinskih laboratorijev. Tako sodelovanje bi vsem sodelujočim laboratorijem omogočilo vzajemno učenje na različnih področjih, podpiralo izmenjavo informacij med ustreznimi laboratoriji in zmanjšalo stroške za posamezne laboratorije. |
| --- | --- |

(24)

Mreža forenzičnih in toksikoloških laboratorijev bi morala biti reprezentativna za države članice, tako da bi imela vsaka od njih možnost, da v mrežo imenuje do tri laboratorije, ki pokrivajo tako toksikološko kot forenzično strokovno znanje. Da bi zagotovili najširšo možno pokritost, bi morali imeti možnost sodelovanja v mreži tudi strokovnjaki iz drugih laboratorijev, ki so pomembni za delo Agencije, vključno s strokovnjaki iz evropske mreže carinskih laboratorijev. Tako sodelovanje bi vsem sodelujočim laboratorijem omogočilo vzajemno učenje na različnih področjih, podpiralo izmenjavo informacij med ustreznimi laboratoriji in zmanjšalo stroške za posamezne laboratorije.

| (25) | Za izboljšanje znanja na področju, ki ga pokriva mandat Agencije, in podporo državam članicam bi morala Agencija opredeliti in financirati ustrezne projekte, kot so razvoj referenčnih standardov za nove droge, priprava toksikoloških ali farmakoloških študij, izvajanje inovativnih pristopov k raziskavam in profiliranje drog. Projekte, ki jih financira Agencija, bi bilo treba vključiti v konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Agencije in jih objaviti. |
| --- | --- |

(25)

Za izboljšanje znanja na področju, ki ga pokriva mandat Agencije, in podporo državam članicam bi morala Agencija opredeliti in financirati ustrezne projekte, kot so razvoj referenčnih standardov za nove droge, priprava toksikoloških ali farmakoloških študij, izvajanje inovativnih pristopov k raziskavam in profiliranje drog. Projekte, ki jih financira Agencija, bi bilo treba vključiti v konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Agencije in jih objaviti.

| (26) | Agencija bo imela možnost, da dostopa do podatkov in pridobiva potrebne znanstvene izkušnje za razvoj in spodbujanje ukrepov ter najboljših praks, ki so podprte z dokazi, da ozavešča o škodljivih učinkih drog, preprečevanju, ukrepih za zmanjšanje tveganja in škode, zdravljenju, oskrbi, rehabilitaciji in okrevanju ter, kadar je ustrezno, upošteva vidik spola in vidik starosti. Agencija bi morala spodbujati izvajanje in posodabljanje obstoječih standardov kakovosti za preprečevanje uporabe drog (evropski standardi kakovosti na področju preventive) in načrta, ki oblikovalcem odločitev in politik zagotavlja znanje o najučinkovitejših in z dokazi podprtih preventivnih ukrepih in pristopih (načrt Evropske unije na področju preventive), vključno s tem, kako doseči prebivalstvo z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(26)

Agencija bo imela možnost, da dostopa do podatkov in pridobiva potrebne znanstvene izkušnje za razvoj in spodbujanje ukrepov ter najboljših praks, ki so podprte z dokazi, da ozavešča o škodljivih učinkih drog, preprečevanju, ukrepih za zmanjšanje tveganja in škode, zdravljenju, oskrbi, rehabilitaciji in okrevanju ter, kadar je ustrezno, upošteva vidik spola in vidik starosti. Agencija bi morala spodbujati izvajanje in posodabljanje obstoječih standardov kakovosti za preprečevanje uporabe drog (evropski standardi kakovosti na področju preventive) in načrta, ki oblikovalcem odločitev in politik zagotavlja znanje o najučinkovitejših in z dokazi podprtih preventivnih ukrepih in pristopih (načrt Evropske unije na področju preventive), vključno s tem, kako doseči prebivalstvo z visokim tveganjem.

| (27) | Ker Agencija deluje na ravni celotne Unije, bi morala biti sposobna oceniti nacionalne ukrepe in usposabljanje, na primer na področju preprečevanja, vključno z vidika spola občutljivim in starosti primernim preprečevanjem, zdravljenjem, zmanjševanjem škode, okrevanjem in drugih s tem povezanih ukrepov, da bi ugotovila, ali odražajo najnovejšo znanstveno stanje in ali so se izkazali za učinkovite. Pozitivna ocena nacionalnih ukrepov bi se lahko uporabila kot znak kakovosti. |
| --- | --- |

(27)

Ker Agencija deluje na ravni celotne Unije, bi morala biti sposobna oceniti nacionalne ukrepe in usposabljanje, na primer na področju preprečevanja, vključno z vidika spola občutljivim in starosti primernim preprečevanjem, zdravljenjem, zmanjševanjem škode, okrevanjem in drugih s tem povezanih ukrepov, da bi ugotovila, ali odražajo najnovejšo znanstveno stanje in ali so se izkazali za učinkovite. Pozitivna ocena nacionalnih ukrepov bi se lahko uporabila kot znak kakovosti.

| (28) | Glede na to, da bo imela Agencija edinstven položaj na ravni Unije, ki ji bo omogočal primerjavo podatkov in najboljših praks, bi morala biti Agencija sposobna zagotavljati podporo, med drugim, kadar bi to zahtevale države članice, kot sredstvo za pomoč pri bolj strukturiranemu ocenjevanju in pripravi nacionalnih strategij na področju drog v vseh državah članicah. Poleg tega bi bilo treba glede na strokovno znanje, ki ga bo Agencija razvila na teh področjih, okrepiti njeno vlogo pri zagotavljanju usposabljanja in podpore državam članicam pri izvajanju standardov kakovosti in dobrih praks. |
| --- | --- |

(28)

Glede na to, da bo imela Agencija edinstven položaj na ravni Unije, ki ji bo omogočal primerjavo podatkov in najboljših praks, bi morala biti Agencija sposobna zagotavljati podporo, med drugim, kadar bi to zahtevale države članice, kot sredstvo za pomoč pri bolj strukturiranemu ocenjevanju in pripravi nacionalnih strategij na področju drog v vseh državah članicah. Poleg tega bi bilo treba glede na strokovno znanje, ki ga bo Agencija razvila na teh področjih, okrepiti njeno vlogo pri zagotavljanju usposabljanja in podpore državam članicam pri izvajanju standardov kakovosti in dobrih praks.

| (29) | Mednarodno sodelovanje bi moralo biti del temeljnih nalog Agencije, odgovornosti pa bi bilo treba jasno vzpostaviti, da se ji omogoči vsestransko sodelovanje v takih dejavnostih in odzivanje na zahteve mednarodnih organizacij in drugih organov ter tretjih držav. Agencija bi morala biti sposobna zagotavljati ustrezna znanstvena in z dokazi podprta orodja, ki bi prispevala k razvoju in izvajanju zunanje razsežnosti politike Unije na področju drog ter k pomembni vlogi Unije na večstranski ravni, v skladu s Pogodbama, da bi se zagotovilo učinkovito in skladno izvajanje politike Unije na področju drog na notranji in mednarodni ravni. Delo na tem področju bi moralo temeljiti na okviru za mednarodno sodelovanje, ki ga je razvila Agencija. Okvir za mednarodno sodelovanje bi moral biti v skladu s Pogodbama in prednostnimi nalogami Unije na področju mednarodnega sodelovanja in bi moral slediti ustreznim instrumentom Združenih narodov. Agencija bi morala redno pregledovati okvir za mednarodno sodelovanje, da se zagotovi, da bo ta ustrezno odražal mednarodni razvoj dogodkov in prednostne naloge. |
| --- | --- |

(29)

Mednarodno sodelovanje bi moralo biti del temeljnih nalog Agencije, odgovornosti pa bi bilo treba jasno vzpostaviti, da se ji omogoči vsestransko sodelovanje v takih dejavnostih in odzivanje na zahteve mednarodnih organizacij in drugih organov ter tretjih držav. Agencija bi morala biti sposobna zagotavljati ustrezna znanstvena in z dokazi podprta orodja, ki bi prispevala k razvoju in izvajanju zunanje razsežnosti politike Unije na področju drog ter k pomembni vlogi Unije na večstranski ravni, v skladu s Pogodbama, da bi se zagotovilo učinkovito in skladno izvajanje politike Unije na področju drog na notranji in mednarodni ravni. Delo na tem področju bi moralo temeljiti na okviru za mednarodno sodelovanje, ki ga je razvila Agencija. Okvir za mednarodno sodelovanje bi moral biti v skladu s Pogodbama in prednostnimi nalogami Unije na področju mednarodnega sodelovanja in bi moral slediti ustreznim instrumentom Združenih narodov. Agencija bi morala redno pregledovati okvir za mednarodno sodelovanje, da se zagotovi, da bo ta ustrezno odražal mednarodni razvoj dogodkov in prednostne naloge.

| (30) | Da bi se izkoristil celotni potencial financiranja Unije za raziskave na področju varnosti in zdravja ter obravnavalo kar je potrebno s politiko na področju drog, bi morala Agencija Komisiji pomagati pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ter pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskave in inovacije, ki so pomembni za cilje Agencije. Kadar Agencija Komisiji pomaga pri opredeljevanju ključnih raziskovalnih tem ali pri pripravi in izvajanju okvirnega programa Unije, ne bi smela prejemati financiranja v okviru tega programa ter bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe, da se preprečijo nasprotja interesov. Agencija bi morala sodelovati pri pobudah na ravni Unije, namenjenih raziskavam in inovacijam, da se zagotovita razvoj tehnologij, potrebnih za njene dejavnosti, in njihova razpoložljivost za uporabo. Načrtovane dejavnosti za raziskave in inovacije bi morale biti navedene v enotnem programskem dokumentu z večletnim in letnim delovnim programom Agencije. |
| --- | --- |

(30)

Da bi se izkoristil celotni potencial financiranja Unije za raziskave na področju varnosti in zdravja ter obravnavalo kar je potrebno s politiko na področju drog, bi morala Agencija Komisiji pomagati pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ter pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskave in inovacije, ki so pomembni za cilje Agencije. Kadar Agencija Komisiji pomaga pri opredeljevanju ključnih raziskovalnih tem ali pri pripravi in izvajanju okvirnega programa Unije, ne bi smela prejemati financiranja v okviru tega programa ter bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe, da se preprečijo nasprotja interesov. Agencija bi morala sodelovati pri pobudah na ravni Unije, namenjenih raziskavam in inovacijam, da se zagotovita razvoj tehnologij, potrebnih za njene dejavnosti, in njihova razpoložljivost za uporabo. Načrtovane dejavnosti za raziskave in inovacije bi morale biti navedene v enotnem programskem dokumentu z večletnim in letnim delovnim programom Agencije.

| (31) | Komisija in države članice bi morale biti zastopane v upravnem odboru Agencije, da se zagotovi učinkovit nadzor nad delovanjem Agencije. Člane in namestnike članov upravnega odbora bi bilo treba imenovati ob upoštevanju njihovih relevantnih vodstvenih, upravnih in proračunskih spretnosti. Namestniki članov bi morali delovati kot polnopravni člani, če so zadevni člani odsotni. Namestniki članov se lahko sej udeležijo tudi v navzočnosti zadevnih članov, pri čemer se razume, da to za Agencijo ne pomeni dodatnih stroškov in da namestniki članov ne sodelujejo pri glasovanju. |
| --- | --- |

(31)

Komisija in države članice bi morale biti zastopane v upravnem odboru Agencije, da se zagotovi učinkovit nadzor nad delovanjem Agencije. Člane in namestnike članov upravnega odbora bi bilo treba imenovati ob upoštevanju njihovih relevantnih vodstvenih, upravnih in proračunskih spretnosti. Namestniki članov bi morali delovati kot polnopravni člani, če so zadevni člani odsotni. Namestniki članov se lahko sej udeležijo tudi v navzočnosti zadevnih članov, pri čemer se razume, da to za Agencijo ne pomeni dodatnih stroškov in da namestniki članov ne sodelujejo pri glasovanju.

| (32) | Upravni odbor bi moral dobiti potrebna pooblastila, zlasti za sprejetje proračuna, ustreznih finančnih pravil in dokumentov načrtovanja ter konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih. Za zagotovitev neodvisnega delovanja in integritete Agencije bi moral upravni odbor sprejeti tudi pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, člani izvršnega odbora, člani znanstvenega odbora, člani Evropske informacijske mreže na področju drog in odvisnosti od drog (v nadaljnjem besedilu: mreža Reitox), napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Agenciji. Pri tem je pomembno, da Agencija ustrezno upošteva priporočila in smernice v zvezi s tem, zlasti priporočila in smernice Evropskega varuha človekovih pravic, ter smernice Komisije za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v decentraliziranih agencijah EU z dne 10. decembra 2013. Upravni odbor bi moral izvrševati pooblastila organa za imenovanja, kar zadeva osebje Agencije, vključno z izvršnim direktorjem. |
| --- | --- |

(32)

Upravni odbor bi moral dobiti potrebna pooblastila, zlasti za sprejetje proračuna, ustreznih finančnih pravil in dokumentov načrtovanja ter konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih. Za zagotovitev neodvisnega delovanja in integritete Agencije bi moral upravni odbor sprejeti tudi pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, člani izvršnega odbora, člani znanstvenega odbora, člani Evropske informacijske mreže na področju drog in odvisnosti od drog (v nadaljnjem besedilu: mreža Reitox), napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Agenciji. Pri tem je pomembno, da Agencija ustrezno upošteva priporočila in smernice v zvezi s tem, zlasti priporočila in smernice Evropskega varuha človekovih pravic, ter smernice Komisije za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v decentraliziranih agencijah EU z dne 10. decembra 2013. Upravni odbor bi moral izvrševati pooblastila organa za imenovanja, kar zadeva osebje Agencije, vključno z izvršnim direktorjem.

| (33) | Pomembno je, da si vse strani, zastopane v upravnem odboru, prizadevajo za pluralnost perspektiv in izkušenj, ki so zastopane pri njegovem delu, hkrati pa zagotavljajo neprekinjenost njegovega dela. Vse strani bi si morale prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov v upravnem odboru. |
| --- | --- |

(33)

Pomembno je, da si vse strani, zastopane v upravnem odboru, prizadevajo za pluralnost perspektiv in izkušenj, ki so zastopane pri njegovem delu, hkrati pa zagotavljajo neprekinjenost njegovega dela. Vse strani bi si morale prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov v upravnem odboru.

| (34) | Upravnemu odboru bi moral pri pripravi njenih odločitev pomagati izvršni odbor. Agencijo bi moral voditi izvršni direktor. Znanstveni odbor bi moral še naprej pomagati upravnemu odboru in izvršnemu direktorju v zvezi z ustreznimi znanstvenimi zadevami. |
| --- | --- |

(34)

Upravnemu odboru bi moral pri pripravi njenih odločitev pomagati izvršni odbor. Agencijo bi moral voditi izvršni direktor. Znanstveni odbor bi moral še naprej pomagati upravnemu odboru in izvršnemu direktorju v zvezi z ustreznimi znanstvenimi zadevami.

| (35) | Upravni odbor bi moral imenovati izvršnega direktorja na podlagi odprtega in preglednega izbirnega postopka, ki ga organizira in vodi Komisija. V skladu s prakso, ki jo EMCDDA uporablja pri imenovanju izvršnega direktorja, bi morala Komisija razmisliti o vključitvi predstavnika upravnega odbora kot opazovalca v postopek imenovanja. Ocena, ki jo Komisija opravi ob koncu začetnega petletnega mandata izvršnega direktorja, bi morala vključevati predhodni prispevek upravnega odbora o uspešnosti izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(35)

Upravni odbor bi moral imenovati izvršnega direktorja na podlagi odprtega in preglednega izbirnega postopka, ki ga organizira in vodi Komisija. V skladu s prakso, ki jo EMCDDA uporablja pri imenovanju izvršnega direktorja, bi morala Komisija razmisliti o vključitvi predstavnika upravnega odbora kot opazovalca v postopek imenovanja. Ocena, ki jo Komisija opravi ob koncu začetnega petletnega mandata izvršnega direktorja, bi morala vključevati predhodni prispevek upravnega odbora o uspešnosti izvršnega direktorja.

| (36) | Pomembno je, da se Agenciji zagotovijo ustrezna sredstva za izvajanje njenih nalog, ciljev in odgovornosti na podlagi te uredbe ter da se ji dodeli samostojen proračun, ki bo odražal njeno poslanstvo. Financirati bi ga bilo treba zlasti s prispevkom iz splošnega proračuna Unije. Proračunski postopek Unije bi se moral uporabljati za prispevek Unije in vse druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije. Računsko sodišče bi moralo opravljati revizijo računovodskih izkazov Agencije. |
| --- | --- |

(36)

Pomembno je, da se Agenciji zagotovijo ustrezna sredstva za izvajanje njenih nalog, ciljev in odgovornosti na podlagi te uredbe ter da se ji dodeli samostojen proračun, ki bo odražal njeno poslanstvo. Financirati bi ga bilo treba zlasti s prispevkom iz splošnega proračuna Unije. Proračunski postopek Unije bi se moral uporabljati za prispevek Unije in vse druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije. Računsko sodišče bi moralo opravljati revizijo računovodskih izkazov Agencije.

| (37) | Da bi države članice in druge deležnike dodatno podprli pri razumevanju in obravnavanju pojava drog, bi bilo treba uvesti možnost, da Agencija opravlja dodatne storitve, ki presegajo njene temeljne naloge, določene v tej uredbi, proti plačilu pristojbin. Metoda izračuna pristojbin, ki jih zaračunava Agencija, bi morala biti pregledna. Pristojbine, ki jih zaračunava Agencija, bi morale kriti celotne stroške izvajanja dejavnosti, povezanih z opravljenimi storitvami, vključno s stroški za osebje in operativnimi stroški. Kadar so bile pristojbine zaračunane v proračunskem letu, bi bilo treba začasnim računovodskim izkazom Agencije priložiti poročilo o teh pristojbinah. Taka poročila bi morala biti tudi predmet revizije Računskega sodišča. Pristojbine bi bilo treba določiti na ravni, ki preprečuje primanjkljaj ali znatno kopičenje presežka, v nasprotnem primeru pa bi jih bilo treba revidirati. |
| --- | --- |

(37)

Da bi države članice in druge deležnike dodatno podprli pri razumevanju in obravnavanju pojava drog, bi bilo treba uvesti možnost, da Agencija opravlja dodatne storitve, ki presegajo njene temeljne naloge, določene v tej uredbi, proti plačilu pristojbin. Metoda izračuna pristojbin, ki jih zaračunava Agencija, bi morala biti pregledna. Pristojbine, ki jih zaračunava Agencija, bi morale kriti celotne stroške izvajanja dejavnosti, povezanih z opravljenimi storitvami, vključno s stroški za osebje in operativnimi stroški. Kadar so bile pristojbine zaračunane v proračunskem letu, bi bilo treba začasnim računovodskim izkazom Agencije priložiti poročilo o teh pristojbinah. Taka poročila bi morala biti tudi predmet revizije Računskega sodišča. Pristojbine bi bilo treba določiti na ravni, ki preprečuje primanjkljaj ali znatno kopičenje presežka, v nasprotnem primeru pa bi jih bilo treba revidirati.

| (38) | Izvršni direktor bi moral Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo Agencije. Poleg tega bi morala imeti Evropski parlament in Svet možnost povabiti izvršnega direktorja, da poroča o izvrševanju svojih dolžnosti. |
| --- | --- |

(38)

Izvršni direktor bi moral Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo Agencije. Poleg tega bi morala imeti Evropski parlament in Svet možnost povabiti izvršnega direktorja, da poroča o izvrševanju svojih dolžnosti.

| (39) | Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Agencija bi morala biti glede svojih dejavnosti čim bolj pregledna, pri čemer pa ne bi smela ogroziti doseganja cilja svojih operacij. |
| --- | --- |

(39)

Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Agencija bi morala biti glede svojih dejavnosti čim bolj pregledna, pri čemer pa ne bi smela ogroziti doseganja cilja svojih operacij.

| (40) | Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (8), h kateremu je pristopil EMCDDA. |
| --- | --- |

(40)

Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (8), h kateremu je pristopil EMCDDA.

| (41) | Agencija obdeluje podatke, ki zahtevajo posebno varstvo, zlasti tajne podatke EU in občutljive netajne podatke. Agencija bi morala pripraviti pravila o zaupnosti in obdelovanju takih podatkov. Pravila o varovanju tajnih podatkov EU bi morala biti skladna s sklepoma Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (9) in (EU, Euratom) 2015/444 (10). V skladu z navedenima pravnima aktoma Agencija ne bi smela objavljati občutljivih podatkov. Prav tako ne bi smela razkrivati zaupnih poslovnih informacij tretjih oseb. |
| --- | --- |

(41)

Agencija obdeluje podatke, ki zahtevajo posebno varstvo, zlasti tajne podatke EU in občutljive netajne podatke. Agencija bi morala pripraviti pravila o zaupnosti in obdelovanju takih podatkov. Pravila o varovanju tajnih podatkov EU bi morala biti skladna s sklepoma Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (9) in (EU, Euratom) 2015/444 (10). V skladu z navedenima pravnima aktoma Agencija ne bi smela objavljati občutljivih podatkov. Prav tako ne bi smela razkrivati zaupnih poslovnih informacij tretjih oseb.

| (42) | Za nadzor in zagotavljanje uspešnosti Agencije ter za zagotovitev, da ji njen mandat omogoča izvajanje potrebnih dejavnosti, ki jih zahteva razvoj dogodkov na trgih z drogami in v zadevni politiki, bi bilo treba redno izvajati zunanjo oceno dela Agencije in po potrebi ustrezno prilagoditi njen mandat. |
| --- | --- |

(42)

Za nadzor in zagotavljanje uspešnosti Agencije ter za zagotovitev, da ji njen mandat omogoča izvajanje potrebnih dejavnosti, ki jih zahteva razvoj dogodkov na trgih z drogami in v zadevni politiki, bi bilo treba redno izvajati zunanjo oceno dela Agencije in po potrebi ustrezno prilagoditi njen mandat.

| (43) | Agencija bi morala pri izvajanju svojega delovnega programa ob vsestranskem upoštevanju temeljnih pravic tesno sodelovati z ustreznimi mednarodnimi organizacijami ter drugimi vladnimi in nevladnimi organi, vključno z ustreznimi tehničnimi organi iz Unije in zunaj nje, v skladu z ustreznimi določbami Pogodb ter pristojnostmi države članice, zlasti da se prepreči podvajanje dela in zagotovi dostop do vseh podatkov in orodij, potrebnih za izvajanje njenega mandata. |
| --- | --- |

(43)

Agencija bi morala pri izvajanju svojega delovnega programa ob vsestranskem upoštevanju temeljnih pravic tesno sodelovati z ustreznimi mednarodnimi organizacijami ter drugimi vladnimi in nevladnimi organi, vključno z ustreznimi tehničnimi organi iz Unije in zunaj nje, v skladu z ustreznimi določbami Pogodb ter pristojnostmi države članice, zlasti da se prepreči podvajanje dela in zagotovi dostop do vseh podatkov in orodij, potrebnih za izvajanje njenega mandata.

| (44) | Agencija bi morala nadomestiti in naslediti EMCDDA. Zato bi morala biti pravna naslednica vseh pogodb EMCDDA, vključno s pogodbami o zaposlitvi, obveznostmi in lastnino. Mednarodni sporazumi, ki jih je EMCDDA sklenil pred 2. julijem 2024, bi morali ostati v veljavi. |
| --- | --- |

(44)

Agencija bi morala nadomestiti in naslediti EMCDDA. Zato bi morala biti pravna naslednica vseh pogodb EMCDDA, vključno s pogodbami o zaposlitvi, obveznostmi in lastnino. Mednarodni sporazumi, ki jih je EMCDDA sklenil pred 2. julijem 2024, bi morali ostati v veljavi.

| (45) | Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitve agencije za obravnavanje pojava drog, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(45)

Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitve agencije za obravnavanje pojava drog, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Cilji in naloge Agencije

Člen 1

Ustanovitev Agencije

1.   S to uredbo se ustanavlja Agencija Evropske unije za droge (EUDA) (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

2.   Agencija nadomesti in nasledi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1920/2006.

Člen 2

Pravni položaj in sedež

1.   Agencija je organ Unije in je pravna oseba.

2.   Agencija ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki se na podlagi nacionalnega prava priznava pravnim osebam. Zlasti lahko pridobi premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku.

3.   Sedež Agencije je v Lizboni na Portugalskem.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „droga“ pomeni kar koli od naslednjega:






  (a) | snov, zajeto v Enotni konvenciji Združenih narodov o mamilih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, ali v Konvenciji Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971; |
| --- | --- | --- |

(1)

„droga“ pomeni kar koli od naslednjega:

(a)

snov, zajeto v Enotni konvenciji Združenih narodov o mamilih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, ali v Konvenciji Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971;

| (b) | katero koli snov navedeno v Prilogi k Okvirnemu sklepu Sveta 2004/757/PNZ (11); |
| --- | --- |

(b)

katero koli snov navedeno v Prilogi k Okvirnemu sklepu Sveta 2004/757/PNZ (11);

11

| (2) | „nova psihoaktivna snov“ pomeni novo psihoaktivno snov, kot je opredeljena v členu 1, točka 4, Okvirnega sklepa 2004/757/PNZ; |
| --- | --- |

(2)

„nova psihoaktivna snov“ pomeni novo psihoaktivno snov, kot je opredeljena v členu 1, točka 4, Okvirnega sklepa 2004/757/PNZ;

| (3) | „hkratna uporaba več snovi“ pomeni uporabo ene ali več psihoaktivnih snovi ali vrst psihoaktivnih snovi, ne glede na to, ali so nedovoljene ali dovoljene, zlasti zdravil, alkohola in tobaka, hkrati z uporabo drog ali zaporedno v kratkem času z uporabo drog; |
| --- | --- |

(3)

„hkratna uporaba več snovi“ pomeni uporabo ene ali več psihoaktivnih snovi ali vrst psihoaktivnih snovi, ne glede na to, ali so nedovoljene ali dovoljene, zlasti zdravil, alkohola in tobaka, hkrati z uporabo drog ali zaporedno v kratkem času z uporabo drog;

| (4) | „predhodna sestavina“ pomeni snov, ki se nadzoruje in spremlja v skladu z Uredbo (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (12) in Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 (13); |
| --- | --- |

(4)

„predhodna sestavina“ pomeni snov, ki se nadzoruje in spremlja v skladu z Uredbo (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (12) in Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 (13);

12

13

| (5) | „sodelujoča država“ pomeni državo članico ali tretjo državo, ki je z Unijo sklenila sporazum v skladu s členom 54 te uredbe; |
| --- | --- |

(5)

„sodelujoča država“ pomeni državo članico ali tretjo državo, ki je z Unijo sklenila sporazum v skladu s členom 54 te uredbe;

| (6) | „mednarodna organizacija“ pomeni organizacijo in njena podrejena telesa, ki jih ureja mednarodno javno pravo, ali katero koli drugo telo, ustanovljeno s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma; |
| --- | --- |

(6)

„mednarodna organizacija“ pomeni organizacijo in njena podrejena telesa, ki jih ureja mednarodno javno pravo, ali katero koli drugo telo, ustanovljeno s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma;

| (7) | „konvencije Združenih narodov o drogah“ pomeni Enotno konvencijo Združenih narodov o mamilih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, Konvencijo Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971 in Konvencijo Združenih narodov zoper nezakonit promet prepovedanih drog in psihotropnih snovi iz leta 1988; |
| --- | --- |

(7)

„konvencije Združenih narodov o drogah“ pomeni Enotno konvencijo Združenih narodov o mamilih iz leta 1961, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, Konvencijo Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971 in Konvencijo Združenih narodov zoper nezakonit promet prepovedanih drog in psihotropnih snovi iz leta 1988;

| (8) | „sistem Združenih narodov“ pomeni sistem nadzornega mehanizma, vzpostavljen s konvencijami Združenih narodov o drogah. |
| --- | --- |

(8)

„sistem Združenih narodov“ pomeni sistem nadzornega mehanizma, vzpostavljen s konvencijami Združenih narodov o drogah.

Člen 4

Splošna naloga Agencije

1.   Agencija:

| (a) | Uniji in državam članicam zagotavlja dejanske, objektivne, zanesljive in primerljive informacije, zgodnje opozarjanje in oceno tveganja na ravni Unije v zvezi z drogami, uporabo drog, motnjami zaradi uporabe drog in zasvojenostjo z njimi, preprečevanjem, zdravljenjem, oskrbo, zmanjševanjem tveganja in škode, rehabilitacijo, socialno reintegracijo, okrevanjem, trgom z drogami in ponudbo drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo drog in prometom z njimi, ter drugimi relevantnimi vprašanji, povezanimi z drogami, in njihovimi posledicami, ter |
| --- | --- |

(a)

Uniji in državam članicam zagotavlja dejanske, objektivne, zanesljive in primerljive informacije, zgodnje opozarjanje in oceno tveganja na ravni Unije v zvezi z drogami, uporabo drog, motnjami zaradi uporabe drog in zasvojenostjo z njimi, preprečevanjem, zdravljenjem, oskrbo, zmanjševanjem tveganja in škode, rehabilitacijo, socialno reintegracijo, okrevanjem, trgom z drogami in ponudbo drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo drog in prometom z njimi, ter drugimi relevantnimi vprašanji, povezanimi z drogami, in njihovimi posledicami, ter

| (b) | priporoča ustrezne, konkretne in z dokazi podprte ukrepe za učinkovito in pravočasno obravnavanje izzivov v zvezi z drogami, uporabo drog, motnjami zaradi uporabe drog in zasvojenostjo z njimi, preprečevanjem, zdravljenjem, oskrbo, zmanjševanjem tveganja in škode, rehabilitacijo, socialno reintegracijo, okrevanjem, trgom z drogami in ponudbo drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo drog in prometom z njimi, ter drugimi relevantnimi vprašanji, povezanimi z drogami, in njihovimi posledicami. |
| --- | --- |

(b)

priporoča ustrezne, konkretne in z dokazi podprte ukrepe za učinkovito in pravočasno obravnavanje izzivov v zvezi z drogami, uporabo drog, motnjami zaradi uporabe drog in zasvojenostjo z njimi, preprečevanjem, zdravljenjem, oskrbo, zmanjševanjem tveganja in škode, rehabilitacijo, socialno reintegracijo, okrevanjem, trgom z drogami in ponudbo drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo drog in prometom z njimi, ter drugimi relevantnimi vprašanji, povezanimi z drogami, in njihovimi posledicami.

2.   Agencija pri izvajanju svojih nalog zagotavlja popolno skladnost s temeljnimi pravicami in pravili o varstvu podatkov ter uporablja z dokazi podprt, celosten, uravnotežen in večdisciplinaren pristop k pojavu drog. Ta pristop vključuje človekove pravice, vprašanje spola in enakosti spolov, starost, zdravje, enakost na področju zdravja in socialne vidike.

Člen 5

Posebne naloge

1.   Agencija ima pri izvajanju splošne naloge iz člena 4(1) naslednje posebne naloge:

| (a) | naloge na področju spremljanja, ki vključujejo:






  (i) | zbiranje ter analizo informacij in podatkov na podlagi člena 6(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

naloge na področju spremljanja, ki vključujejo:

(i)

zbiranje ter analizo informacij in podatkov na podlagi člena 6(1);

| (ii) | razširjanje informacij, podatkov in rezultatov analiz na podlagi člena 6(5), ter |
| --- | --- |

(ii)

razširjanje informacij, podatkov in rezultatov analiz na podlagi člena 6(5), ter

| (iii) | spremljanje pojava drog, ki zajema vidik zdravja, človekovih pravic, varnosti in zaščite ter socialni vidik, na podlagi člena 7; |
| --- | --- |

(iii)

spremljanje pojava drog, ki zajema vidik zdravja, človekovih pravic, varnosti in zaščite ter socialni vidik, na podlagi člena 7;

| (b) | naloge na področju pripravljenosti, ki vključujejo:






  (i) | izmenjavo informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistem zgodnjega opozarjanja o teh snoveh, vključno s pripravo začetnih poročil in ocen tveganja na podlagi členov 8 do 11; |
| --- | --- | --- |

(b)

naloge na področju pripravljenosti, ki vključujejo:

(i)

izmenjavo informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistem zgodnjega opozarjanja o teh snoveh, vključno s pripravo začetnih poročil in ocen tveganja na podlagi členov 8 do 11;

| (ii) | oceno zdravstvene in varnostne ogroženosti ter pripravljenost na podlagi člena 12; |
| --- | --- |

(ii)

oceno zdravstvene in varnostne ogroženosti ter pripravljenost na podlagi člena 12;

| (iii) | vzpostavitev in delovanje evropskega sistema opozarjanja na droge na podlagi člena 13; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitev in delovanje evropskega sistema opozarjanja na droge na podlagi člena 13;

| (iv) | spremljanje razvoja dogodkov v zvezi s preusmerjanjem predhodnih sestavin in trgovanjem z njimi ter prispevanje k izvajanju prava Unije o predhodnih sestavinah na podlagi člena 14; |
| --- | --- |

(iv)

spremljanje razvoja dogodkov v zvezi s preusmerjanjem predhodnih sestavin in trgovanjem z njimi ter prispevanje k izvajanju prava Unije o predhodnih sestavinah na podlagi člena 14;

| (v) | vzpostavitev in delovanje mreže forenzičnih in toksikoloških laboratorijev na podlagi člena 15; |
| --- | --- |

(v)

vzpostavitev in delovanje mreže forenzičnih in toksikoloških laboratorijev na podlagi člena 15;

| (c) | naloge na področju razvoja kompetenc, ki vključujejo:






  (i) | razvoj in spodbujanje z dokazi podprtih intervencij, najboljših praks ter dejavnosti ozaveščanja na podlagi člena 16; |
| --- | --- | --- |

(c)

naloge na področju razvoja kompetenc, ki vključujejo:

(i)

razvoj in spodbujanje z dokazi podprtih intervencij, najboljših praks ter dejavnosti ozaveščanja na podlagi člena 16;

| (ii) | oceno nacionalnih ukrepov na podlagi člena 17; |
| --- | --- |

(ii)

oceno nacionalnih ukrepov na podlagi člena 17;

| (iii) | podporo državam članicam na podlagi člena 18; |
| --- | --- |

(iii)

podporo državam članicam na podlagi člena 18;

| (iv) | usposabljanje na podlagi člena 19; |
| --- | --- |

(iv)

usposabljanje na podlagi člena 19;

| (v) | mednarodno sodelovanje in tehnično pomoč na podlagi člena 20; |
| --- | --- |

(v)

mednarodno sodelovanje in tehnično pomoč na podlagi člena 20;

| (vi) | raziskovalne in inovacijske dejavnosti na podlagi člena 21. |
| --- | --- |

(vi)

raziskovalne in inovacijske dejavnosti na podlagi člena 21.

2.   Agencija s posvetovanjem in v sodelovanju s pristojnimi organi in organizacijami v sodelujočih državah vzpostavi in usklajuje Evropsko informacijsko mrežo na področju drog in odvisnosti od drog (v nadaljnjem besedilu: mreža Reitox) iz člena 32.

3.   Agencija pri izvajanju posebnih nalog iz odstavka 1 ravna pregledno, objektivno, nepristransko in dosledno v skladu z znanstveno metodo.

4.   Agencija podpira in izboljšuje usklajevanje med nacionalnimi ukrepi in ukrepi Unije na svojih področjih delovanja. Agencija omogoča lažjo izmenjavo informacij med nosilci odločanja, raziskovalci, strokovnjaki in osebami v vladnih in nevladnih organizacijah, ki se ukvarjajo z vprašanji, povezanimi z drogami.

5.   Agencija podpira Komisijo, države članice in druge ustrezne deležnike, opredeljene v veljavnih strateških dokumentih Unije, povezanih z drogami, pri izvajanju teh strateških dokumentov, kadar je ustrezno.

6.   Agencija lahko pri izvajanju posebnih nalog iz odstavka 1:

| (a) | organizira srečanja strokovnjakov; |
| --- | --- |

(a)

organizira srečanja strokovnjakov;

| (b) | ustanovi ad hoc delovne skupine, in |
| --- | --- |

(b)

ustanovi ad hoc delovne skupine, in

| (c) | po potrebi financira projekte. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi financira projekte.

Kadar Agencija organizira srečanja, ustanovi delovne skupine ali financira projekte na podlagi prvega pododstavka, o tem obvesti mrežo Reitox.

7.   Da bi dosegli največjo možno učinkovitost pri spremljanju in ocenjevanju pojava drog ter odzivanju nanj, Agencija pri izvajanju posebnih nalog iz odstavka 1 dejavno sodeluje z ustreznimi deležniki, vključno z:

| (a) | drugimi ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije v okviru njihovih mandatov, zlasti Europolom, Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta (14), Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (15), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Evropsko agencijo za zdravila, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustanovljenim z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18), in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/127 Evropskega parlamenta in Sveta (19); |
| --- | --- |

(a)

drugimi ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije v okviru njihovih mandatov, zlasti Europolom, Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta (14), Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (15), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Evropsko agencijo za zdravila, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustanovljenim z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18), in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/127 Evropskega parlamenta in Sveta (19);

| (b) | drugimi mednarodnimi organi, uradi in agencijami, zlasti Uradom Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Ekonomskim in socialnim svetom Združenih narodov in Mednarodno upravo za kontrolo narkotikov (INCB) ter |
| --- | --- |

(b)

drugimi mednarodnimi organi, uradi in agencijami, zlasti Uradom Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Ekonomskim in socialnim svetom Združenih narodov in Mednarodno upravo za kontrolo narkotikov (INCB) ter

| (c) | znanstveno skupnostjo in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

(c)

znanstveno skupnostjo in organizacijami civilne družbe.

8.   Agencija na lastno pobudo sodeluje pri dejavnostih komuniciranja na področjih, ki so v okviru njenega mandata. Dodelitev sredstev za dejavnosti komuniciranja ne sme škodljivo vplivati na učinkovito izvajanje posebnih nalog iz odstavka 1. Agencija izvaja dejavnosti komuniciranja v skladu z ustreznimi strategijami komuniciranja in načrti razširjanja informacij, ki jih sprejme upravni odbor. Agencija lahko v pripravo teh strategij in načrtov vključi ustrezne deležnike, vključno z znanstveno skupnostjo in organizacijami civilne družbe.

POGLAVJE II

Spremljanje

Člen 6

Zbiranje in razširjanje informacij in podatkov

1.   Agencija:

| (a) | zbira relevantne informacije in podatke, vključno z informacijami in podatki, ki jih sporočijo nacionalne kontaktne točke, ter informacijami in podatki, ki izhajajo iz raziskav ali so na voljo iz odprtih virov ali ki izvirajo iz virov Unije, nevladnih virov ali pristojnih mednarodnih organizacij in organov; |
| --- | --- |

(a)

zbira relevantne informacije in podatke, vključno z informacijami in podatki, ki jih sporočijo nacionalne kontaktne točke, ter informacijami in podatki, ki izhajajo iz raziskav ali so na voljo iz odprtih virov ali ki izvirajo iz virov Unije, nevladnih virov ali pristojnih mednarodnih organizacij in organov;

| (b) | zbira informacije in podatke, potrebne za spremljanje hkratne uporabe več snovi ter njenih posledic na podlagi člena 7(1), točka (d); |
| --- | --- |

(b)

zbira informacije in podatke, potrebne za spremljanje hkratne uporabe več snovi ter njenih posledic na podlagi člena 7(1), točka (d);

| (c) | v sodelovanju z Europolom zbira razpoložljive informacije in podatke o novih psihoaktivnih snoveh, ki so na voljo pri nacionalnih kontaktnih točkah, ter te informacije brez nepotrebnega odlašanja sporoči nacionalnim kontaktnim točkam, nacionalnim enotam Europola in Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

v sodelovanju z Europolom zbira razpoložljive informacije in podatke o novih psihoaktivnih snoveh, ki so na voljo pri nacionalnih kontaktnih točkah, ter te informacije brez nepotrebnega odlašanja sporoči nacionalnim kontaktnim točkam, nacionalnim enotam Europola in Komisiji;

| (d) | zbira in analizira informacije in podatke o predhodnih sestavinah ter o preusmerjanju predhodnih sestavin in trgovanju z njimi; |
| --- | --- |

(d)

zbira in analizira informacije in podatke o predhodnih sestavinah ter o preusmerjanju predhodnih sestavin in trgovanju z njimi;

| (e) | izvaja in naroča raziskovalne študije in študije spremljanja, raziskave, študije izvedljivosti in pilotne projekte, ki so potrebni za izpolnjevanje njenih nalog; |
| --- | --- |

(e)

izvaja in naroča raziskovalne študije in študije spremljanja, raziskave, študije izvedljivosti in pilotne projekte, ki so potrebni za izpolnjevanje njenih nalog;

| (f) | zagotavlja boljšo primerljivost, objektivnost in zanesljivost informacij in podatkov na ravni Unije z določitvijo – v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami – kazalnikov in nezavezujočih skupnih standardov, z namenom večje poenotenosti metod merjenja, ki jih uporabljajo države članice in Unija; Agencija lahko priporoči skladnost s takimi nezavezujočimi skupnimi standardi; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja boljšo primerljivost, objektivnost in zanesljivost informacij in podatkov na ravni Unije z določitvijo – v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami – kazalnikov in nezavezujočih skupnih standardov, z namenom večje poenotenosti metod merjenja, ki jih uporabljajo države članice in Unija; Agencija lahko priporoči skladnost s takimi nezavezujočimi skupnimi standardi;

| (g) | tesno sodeluje z ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije ter mednarodnimi organizacijami in organi, zlasti UNODC in INCB, da se olajša obveščanje in prepreči nepotrebno breme za države članice. |
| --- | --- |

(g)

tesno sodeluje z ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije ter mednarodnimi organizacijami in organi, zlasti UNODC in INCB, da se olajša obveščanje in prepreči nepotrebno breme za države članice.

2.   Agencija zbira relevantne nacionalne podatke prek nacionalnih kontaktnih točk. Agencija o nacionalnem svežnju poročil razpravlja in se o njem dogovori z nacionalnimi kontaktnimi točkami pred zbiranjem podatkov. Agencija lahko uporabi dodatne vire informacij za nacionalne podatke. Kadar Agencija uporabi take dodatne vire, o tem ustrezno obvešča zadevno nacionalno kontaktno točko. Zbrani podatki so, kadar je to mogoče, razčlenjeni po spolu. Taki podatki upoštevajo z vidika spola občutljive politike na področju drog.

3.   Agencija v okviru svojega mandata razvije metode in pristope za zbiranje podatkov, tudi prek projektov z zunanjimi partnerji.

4.   Agencija razvije potrebne digitalne rešitve za zbiranje, potrjevanje, analiziranje, sporočanje, upravljanje in izmenjavo informacij in podatkov, tudi avtomatizirano.

5.   Agencija razširja informacije in podatke tako, da:

| (a) | daje informacije, ki jih pripravi, na voljo Uniji, državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, tudi v zvezi z novim razvojem dogodkov in spreminjajočimi se trendi; |
| --- | --- |

(a)

daje informacije, ki jih pripravi, na voljo Uniji, državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, tudi v zvezi z novim razvojem dogodkov in spreminjajočimi se trendi;

| (b) | zagotavlja splošno razširjanje svojih analiz, zaključkov in poročil, tudi znanstveni skupnosti, organizacijam civilne družbe in prizadetim skupnostim, vključno z uporabniki drog, razen tajnih in občutljivih netajnih informacij iz člena 49; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja splošno razširjanje svojih analiz, zaključkov in poročil, tudi znanstveni skupnosti, organizacijam civilne družbe in prizadetim skupnostim, vključno z uporabniki drog, razen tajnih in občutljivih netajnih informacij iz člena 49;

| (c) | na podlagi zbranih podatkov objavi redno poročilo o stanju pojava drog in porajajočih se trendih; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi zbranih podatkov objavi redno poročilo o stanju pojava drog in porajajočih se trendih;

| (d) | vzpostavlja in daje na razpolago dostopne znanstvene dokumentacijske vire; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavlja in daje na razpolago dostopne znanstvene dokumentacijske vire;

| (e) | zagotavlja informacije o standardih kakovosti, z dokazi podprtih najboljših praksah, inovativnih pristopih in izvedljivih rezultatih raziskav v državah članicah ter omogoča lažjo izmenjavo informacij o takih standardih in praksah in njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja informacije o standardih kakovosti, z dokazi podprtih najboljših praksah, inovativnih pristopih in izvedljivih rezultatih raziskav v državah članicah ter omogoča lažjo izmenjavo informacij o takih standardih in praksah in njihovo izvajanje.

6.   Kadar je ustrezno, lahko Agencija razširja informacije in podatke, ki so bili razčlenjeni, zlasti po državah članicah, spolu, starosti, invalidnosti in socialno-ekonomskem statusu, v skladu z ustreznim pravom Unije, zlasti o varstvu podatkov.

7.   Agencija pri razširjanju informacij in podatkov na podlagi odstavka 5 vključi sklicevanja na njihove vire.

8.   Agencija ne razširja ali posreduje informacij in podatkov, ki omogočajo identifikacijo posameznikov ali majhnih skupin posameznikov.

Člen 7

Spremljanje pojava drog in izmenjava najboljših praks

1.   Agencija spremlja:

| (a) | pojav drog v Uniji na celosten način, z uporabo epidemioloških in drugih kazalnikov, ki zajemajo vidike zdravja, človekovih pravic, varnosti in zaščite ter socialni vidik, pa tudi izvajanje veljavnih strateških dokumentov Unije, povezanih z drogami; |
| --- | --- |

(a)

pojav drog v Uniji na celosten način, z uporabo epidemioloških in drugih kazalnikov, ki zajemajo vidike zdravja, človekovih pravic, varnosti in zaščite ter socialni vidik, pa tudi izvajanje veljavnih strateških dokumentov Unije, povezanih z drogami;

| (b) | z dokazi podprte najboljše prakse in inovativne pristope v zvezi z odzivi s področja zdravja, varnosti ali zaščite ali socialnimi odzivi; |
| --- | --- |

(b)

z dokazi podprte najboljše prakse in inovativne pristope v zvezi z odzivi s področja zdravja, varnosti ali zaščite ali socialnimi odzivi;

| (c) | uporabo drog, motnje zaradi uporabe drog, zasvojenost z drogami in s tem povezana zdravstvena tveganja, škodo, povezano z drogami, tvegana vedenja, povezana z uporaba drog, in porajajoče se trende na teh področjih; |
| --- | --- |

(c)

uporabo drog, motnje zaradi uporabe drog, zasvojenost z drogami in s tem povezana zdravstvena tveganja, škodo, povezano z drogami, tvegana vedenja, povezana z uporaba drog, in porajajoče se trende na teh področjih;

| (d) | hkratno uporabo več snovi in njene posledice, zlasti povečano tveganje zdravstvenih in socialnih težav, socialne dejavnike uporabe drog, motnje zaradi uporabe drog in zasvojenost z drogami ter posledice za politike in odzive; |
| --- | --- |

(d)

hkratno uporabo več snovi in njene posledice, zlasti povečano tveganje zdravstvenih in socialnih težav, socialne dejavnike uporabe drog, motnje zaradi uporabe drog in zasvojenost z drogami ter posledice za politike in odzive;

| (e) | uporabo drog in hkratno uporabo več snovi ter njune posledice z vidika starosti in spola, zlasti njun vpliv na nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

(e)

uporabo drog in hkratno uporabo več snovi ter njune posledice z vidika starosti in spola, zlasti njun vpliv na nasilje na podlagi spola;

| (f) | porajajoče se trende v zvezi s pojavom drog v Uniji in na mednarodni ravni, če ti vplivajo na Unijo; spremljanje na podlagi te točke vključuje spremljanje ponudbe drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo drog, prometom z njimi ter drugimi povezanimi kaznivimi dejanji, in uporabe novih tehnologij, brez poseganja v pristojnosti drugih organov, uradov in agencij Unije; |
| --- | --- |

(f)

porajajoče se trende v zvezi s pojavom drog v Uniji in na mednarodni ravni, če ti vplivajo na Unijo; spremljanje na podlagi te točke vključuje spremljanje ponudbe drog, vključno z nedovoljeno proizvodnjo drog, prometom z njimi ter drugimi povezanimi kaznivimi dejanji, in uporabe novih tehnologij, brez poseganja v pristojnosti drugih organov, uradov in agencij Unije;

| (g) | vse nove psihoaktivne snovi, o katerih poročajo države članice, v sodelovanju z Europolom ter ob podpori nacionalnih kontaktnih točk in nacionalnih enot Europola; |
| --- | --- |

(g)

vse nove psihoaktivne snovi, o katerih poročajo države članice, v sodelovanju z Europolom ter ob podpori nacionalnih kontaktnih točk in nacionalnih enot Europola;

| (h) | predhodne sestavine ter preusmerjanje predhodnih sestavin in trgovanje z njimi; |
| --- | --- |

(h)

predhodne sestavine ter preusmerjanje predhodnih sestavin in trgovanje z njimi;

| (i) | izvajanje politik Unije in nacionalnih politik na področju drog, vključno s podporo razvoju in neodvisnemu ocenjevanju takih politik. |
| --- | --- |

(i)

izvajanje politik Unije in nacionalnih politik na področju drog, vključno s podporo razvoju in neodvisnemu ocenjevanju takih politik.

2.   Agencija na podlagi svojih dejavnosti spremljanja na podlagi odstavka 1 opredeli, podpira ter, kadar je ustrezno, sorazvija z dokazi podprte najboljše prakse in inovativne pristope. Agencija take najboljše prakse in pristope deli z državami članicami ter omogoča lažjo izmenjavo takih najboljših praks in pristopov med njimi.

3.   Agencija razvija orodja in instrumente, s katerimi se državam članicam olajšata spremljanje in ocenjevanje njihovih nacionalnih politik v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami, Komisiji pa pomaga pri spremljanju in ocenjevanju politik Unije.

4.   Agencija izvaja redne dejavnosti predvidevanja, pri čemer upošteva razpoložljive informacije. Na tej podlagi pripravi ustrezne scenarije za razvoj prihodnjih ukrepov na področju drog.

POGLAVJE III

Pripravljenost

Člen 8

Izmenjava informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistem zgodnjega opozarjanja o teh snoveh

1.   Vsaka država članica zagotovi, da njena nacionalna kontaktna točka in njena nacionalna enota Europola Agenciji in Europolu v skladu z njunimi mandati pravočasno in brez nepotrebnega odlašanja zagotovita razpoložljive informacije o novih psihoaktivnih snoveh. Informacije so povezane z odkrivanjem in identifikacijo, uporabo in vzorci uporabe, proizvodnjo, ekstrakcijo, distribucijo in distribucijskimi metodami, trgovanjem, komercialno, medicinsko in znanstveno uporabo teh snovi ter z morebitnimi in prepoznanimi tveganji, ki jih te snovi predstavljajo.

2.   Agencija v sodelovanju z Europolom zbira, združuje, analizira in ocenjuje informacije o novih psihoaktivnih snoveh. Te informacije pravočasno sporoči nacionalnim kontaktnim točkam, nacionalnim enotam Europola in Komisiji, da se jim zagotovijo informacije, potrebne za zgodnje opozarjanje.

Agencija na podlagi informacij, zbranih na podlagi prvega pododstavka, pripravi začetna poročila ali skupna začetna poročila na podlagi člena 9.

Člen 9

Začetno poročilo

1.   Kadar Agencija, Komisija ali večina držav članic meni, da informacije o novi psihoaktivni snovi, ki so bile zbrane v eni ali več državah članicah, in izmenjane z njo ali z njimi vzbujajo skrb, da bi lahko nova psihoaktivna snov predstavljala zdravstvena ali socialna tveganja na ravni Unije, Agencija pripravi začetno poročilo o novi psihoaktivni snovi.

Za namene prvega pododstavka države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o svoji želji, da se pripravi začetno poročilo. Kadar je večina držav članic o tem obvestila Komisijo, Komisija pošlje ustrezna navodila Agenciji in o tem obvesti države članice.

2.   Začetno poročilo iz odstavka 1 vsebuje:

| (a) | prve podatke o vrsti, številu in obsegu incidentov, iz katerih so razvidni zdravstveni in socialni problemi, ki bi jih potencialno lahko povzročila nova psihoaktivna snov, ter o vzorcih uporabe nove psihoaktivne snovi; |
| --- | --- |

(a)

prve podatke o vrsti, številu in obsegu incidentov, iz katerih so razvidni zdravstveni in socialni problemi, ki bi jih potencialno lahko povzročila nova psihoaktivna snov, ter o vzorcih uporabe nove psihoaktivne snovi;

| (b) | prve podatke o kemijskem in fizikalnem opisu nove psihoaktivne snovi ter o metodah in predhodnih sestavinah, ki se uporabljajo za izdelavo ali ekstrakcijo te snovi; |
| --- | --- |

(b)

prve podatke o kemijskem in fizikalnem opisu nove psihoaktivne snovi ter o metodah in predhodnih sestavinah, ki se uporabljajo za izdelavo ali ekstrakcijo te snovi;

| (c) | prve podatke o farmakološkem in toksikološkem opisu nove psihoaktivne snovi; |
| --- | --- |

(c)

prve podatke o farmakološkem in toksikološkem opisu nove psihoaktivne snovi;

| (d) | prve podatke o vpletenosti kriminalnih združb v proizvodnjo ali distribucijo nove psihoaktivne snovi; |
| --- | --- |

(d)

prve podatke o vpletenosti kriminalnih združb v proizvodnjo ali distribucijo nove psihoaktivne snovi;

| (e) | informacije o uporabi nove psihoaktivne snovi v humani in veterinarski medicini, tudi kot zdravilne učinkovine v zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(e)

informacije o uporabi nove psihoaktivne snovi v humani in veterinarski medicini, tudi kot zdravilne učinkovine v zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini;

| (f) | informacije o komercialni in industrijski uporabi nove psihoaktivne snovi, obsegu take uporabe ter o uporabi te snovi za namene znanstvenih raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(f)

informacije o komercialni in industrijski uporabi nove psihoaktivne snovi, obsegu take uporabe ter o uporabi te snovi za namene znanstvenih raziskav in razvoja;

| (g) | informacije o tem, ali za novo psihoaktivno snov veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi v kateri koli državi članici; |
| --- | --- |

(g)

informacije o tem, ali za novo psihoaktivno snov veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi v kateri koli državi članici;

| (h) | informacije o tem, ali se nova psihoaktivna snov trenutno ocenjuje ali je bila v postopku ocenjevanja v okviru sistema Združenih narodov; |
| --- | --- |

(h)

informacije o tem, ali se nova psihoaktivna snov trenutno ocenjuje ali je bila v postopku ocenjevanja v okviru sistema Združenih narodov;

| (i) | druge pomembne informacije, kadar so na voljo. |
| --- | --- |

(i)

druge pomembne informacije, kadar so na voljo.

3.   Agencija pri pripravi začetnega poročila iz odstavka 1 uporabi informacije, ki so ji na voljo.

4.   Agencija po potrebi zahteva, da nacionalne kontaktne točke zagotovijo dodatne informacije o novi psihoaktivni snovi. Nacionalne kontaktne točke zagotovijo te informacije v roku dveh tednov od prejema take zahteve.

5.   Agencija brez nepotrebnega odlašanja po tem, ko začne pripravljati začetno poročilo na podlagi odstavka 1, zahteva od Evropske agencije za zdravila, da zagotovi informacije o tem, ali je nova psihoaktivna snov na ravni Unije ali nacionalni ravni zdravilna učinkovina v:

| (a) | zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bilo pridobljeno dovoljenje za promet v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo (ES) št. 726/2004 ali Uredbo (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (21); |
| --- | --- |

(a)

zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bilo pridobljeno dovoljenje za promet v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo (ES) št. 726/2004 ali Uredbo (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (21);

| (b) | zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bila vložena vloga za pridobitev dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(b)

zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bila vložena vloga za pridobitev dovoljenja za promet;

| (c) | zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je pristojni organ začasno preklical dovoljenje za promet; |
| --- | --- |

(c)

zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je pristojni organ začasno preklical dovoljenje za promet;

| (d) | zdravilu za uporabo v humani medicini, za katero ni bilo izdano dovoljenje za promet iz člena 5(1) in (2) Direktive 2001/83/ES ali v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, ki je pripravljeno ex tempore, v skladu s členom 112(1), točka (c), Uredbe (EU) 2019/6; |
| --- | --- |

(d)

zdravilu za uporabo v humani medicini, za katero ni bilo izdano dovoljenje za promet iz člena 5(1) in (2) Direktive 2001/83/ES ali v zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, ki je pripravljeno ex tempore, v skladu s členom 112(1), točka (c), Uredbe (EU) 2019/6;

| (e) | zdravilu v preskušanju, kakor je opredeljeno v členu 2, točka (d), Direktive 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22). |
| --- | --- |

(e)

zdravilu v preskušanju, kakor je opredeljeno v členu 2, točka (d), Direktive 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22).

Kadar se informacije, predložene na podlagi prvega pododstavka, nanašajo na dovoljenja za promet, ki jih izdajo države članice, zadevne države članice te informacije posredujejo Evropski agenciji za zdravila na njeno zahtevo.

6.   Agencija po tem, ko začne pripravljati začetno poročilo na podlagi odstavka 1, brez nepotrebnega odlašanja zahteva od Europola, da zagotovi informacije o vpletenosti kriminalnih združb v proizvodnjo, distribucijo in distribucijske metode ter v trgovanje z novo psihoaktivno snovjo in v kakršno koli uporabo te snovi.

7.   Agencija po tem, ko začne pripravljati začetno poročilo na podlagi odstavka 1, brez nepotrebnega odlašanja zahteva od Evropske agencije za kemikalije, ustanovljene z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (23), in Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter Evropske agencije za varnost hrane, ustanovljene z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (24), da zagotovijo razpoložljive informacije in podatke o novi psihoaktivni snovi.

8.   Podrobnosti sodelovanja med Agencijo in agencijami Unije iz odstavkov 5, 6 in 7 tega člena so določene v delovnih dogovorih. Taki delovni dogovori se sklenejo v skladu s členom 53(2).

9.   Agencija spoštuje pogoje glede uporabe informacij, ki so ji sporočene, tudi pogoje glede dostopa do dokumentov in informacij, varnosti podatkov ter varstva zaupnih podatkov, vključno z občutljivimi podatki in zaupnimi poslovnimi informacijami tretjih oseb.

10.   Agencija predloži začetno poročilo iz odstavka 1 Komisiji in državam članicam v petih tednih od vložitve zahtev za informacije iz odstavkov 5, 6 in 7.

11.   Kadar Agencija zbere informacije o več novih psihoaktivnih snoveh, za katere meni, da imajo podobno kemijsko sestavo, Komisiji in državam članicam v šestih tednih od vložitve zahtev za informacije iz odstavkov 5, 6 in 7 predloži posamezno začetno poročilo iz odstavka 1 o posameznih novih psihoaktivnih snoveh ali skupna začetna poročila v zvezi z več novimi psihoaktivnimi snovmi, če so značilnosti vsake nove psihoaktivne snovi jasno opredeljene.

Člen 10

Postopek ocene tveganja in poročilo

1.   Komisija lahko v dveh tednih od prejema začetnega poročila iz člena 9(10) zahteva od Agencije, da oceni morebitna tveganja, ki jih predstavlja nova psihoaktivna snov, in pripravi poročilo o oceni tveganja, kadar je iz začetnega poročila razvidno, da bi nova psihoaktivna snov lahko predstavljala resna tveganja za javno zdravje ali, kadar je ustrezno, resna socialna tveganja. Oceno tveganja izvede znanstveni odbor.

2.   Komisija lahko v dveh tednih od prejema posameznih začetnih poročil ali skupnega začetnega poročila iz člena 9(11) od Agencije zahteva, da oceni morebitna tveganja, ki jih predstavlja več novih psihoaktivnih snovi s podobno kemijsko strukturo, in pripravi skupno poročilo o oceni tveganja, kadar je iz skupnega začetnega poročila razvidno, da bi te nove psihoaktivne snovi lahko predstavljale resna tveganja za javno zdravje ali, kadar je ustrezno, resna socialna tveganja. Skupno oceno tveganja izvede znanstveni odbor.

3.   Poročilo o oceni tveganja oziroma skupno poročilo o oceni tveganja vsebuje:

| (a) | razpoložljive informacije o kemijskih in fizikalnih lastnostih nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi ter metodah in predhodnih sestavinah, ki se uporabljajo za njeno ali njihovo proizvodnjo ali ekstrakcijo; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljive informacije o kemijskih in fizikalnih lastnostih nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi ter metodah in predhodnih sestavinah, ki se uporabljajo za njeno ali njihovo proizvodnjo ali ekstrakcijo;

| (b) | razpoložljive informacije o farmakoloških in toksikoloških lastnostih nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljive informacije o farmakoloških in toksikoloških lastnostih nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi;

| (c) | analizo zdravstvenih tveganj, ki so povezana z novo psihoaktivno snovjo ali novimi psihoaktivnimi snovmi, zlasti z vidika njene ali njihove akutne in kronične toksičnosti, možnosti zlorabe in potenciala za odvisnost ter učinkov na telo, duševnost in vedenje; |
| --- | --- |

(c)

analizo zdravstvenih tveganj, ki so povezana z novo psihoaktivno snovjo ali novimi psihoaktivnimi snovmi, zlasti z vidika njene ali njihove akutne in kronične toksičnosti, možnosti zlorabe in potenciala za odvisnost ter učinkov na telo, duševnost in vedenje;

| (d) | analizo socialnih tveganj, ki so povezana z novo psihoaktivno snovjo ali novimi psihoaktivnimi snovmi, zlasti njenega ali njihovega vpliva na socialno vedenje, javni red in kriminalne dejavnosti, ter vpletenosti kriminalnih združb v proizvodnjo, distribucijo in distribucijske metode nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi ter trgovanje z njo ali z njimi; |
| --- | --- |

(d)

analizo socialnih tveganj, ki so povezana z novo psihoaktivno snovjo ali novimi psihoaktivnimi snovmi, zlasti njenega ali njihovega vpliva na socialno vedenje, javni red in kriminalne dejavnosti, ter vpletenosti kriminalnih združb v proizvodnjo, distribucijo in distribucijske metode nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi ter trgovanje z njo ali z njimi;

| (e) | razpoložljive informacije o razširjenosti in vzorcih uporabe nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi, njeni ali njihove dostopnosti in potenciala za širjenje v Uniji; |
| --- | --- |

(e)

razpoložljive informacije o razširjenosti in vzorcih uporabe nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi, njeni ali njihove dostopnosti in potenciala za širjenje v Uniji;

| (f) | razpoložljive informacije o komercialni in industrijski uporabi nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi, razširjenosti take uporabe ter njeni ali njihovi uporabi za znanstvene raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

(f)

razpoložljive informacije o komercialni in industrijski uporabi nove psihoaktivne snovi ali novih psihoaktivnih snovi, razširjenosti take uporabe ter njeni ali njihovi uporabi za znanstvene raziskave in razvoj;

| (g) | druge pomembne informacije, kadar so na voljo. |
| --- | --- |

(g)

druge pomembne informacije, kadar so na voljo.

4.   Znanstveni odbor izvede oceno tveganja, da oceni tveganja, ki jih predstavlja nova psihoaktivna snov ali skupina novih psihoaktivnih snovi. Za vsako tako oceno tveganja imajo Komisija, Agencija, Europol in Evropska agencija za zdravila pravico imenovati po dva opazovalca.

5.   Znanstveni odbor izvede ocene tveganja iz odstavka 4 na podlagi razpoložljivih informacij in vseh drugih relevantnih znanstvenih dokazov. Pri tem upošteva mnenja vseh svojih članov. Agencija organizira postopek ocene tveganja, vključno z opredelitvijo prihodnjih potreb po informacijah in relevantnih študijah.

6.   Agencija predloži poročilo o oceni tveganja ali skupno poročilo o oceni tveganja Komisiji in državam članicam v šestih tednih od prejema zahteve Komisije za pripravo poročila o oceni tveganja na podlagi odstavka 1 ali skupno poročilo o oceni tveganja na podlagi odstavka 2.

7.   Komisija lahko po prejemu ustrezno utemeljene prošnje Agenciji podaljša rok za dokončanje ocene tveganja ali skupne ocene tveganja iz odstavka 6, da se omogočijo dodatne raziskave in zbiranje podatkov. Taka prošnja vsebuje informacije o času, ki je potreben za dokončanje ocene tveganja ali skupne ocene tveganja.

8.   Agencija zagotovi pravočasne hitre ocene tveganja v skladu s členom 20 Uredbe (EU) 2022/2371 Evropskega parlamenta in Sveta (25) v primeru grožnje iz člena 2(1), točka (b), navedene uredbe, kadar grožnja spada v okvir mandata Agencije.

Člen 11

Izvzetje iz ocene tveganja

1.   Ocena tveganja se ne izvede, kadar je nova psihoaktivna snov v napredni fazi ocenjevanja v okviru sistema Združenih narodov, tj. ko je strokovni odbor za odvisnost od drog pri Svetovni zdravstveni organizaciji že objavil svoj kritični pregled skupaj s pisnim priporočilom, razen kadar je na voljo dovolj podatkov in informacij, ki kažejo, da je treba pripraviti poročilo o oceni tveganja na ravni Unije, razlogi za to pa so navedeni v začetnem poročilu o tej snovi.

2.   Ocena tveganja se ne izvede, kadar je bilo na podlagi ocene v okviru sistema Združenih narodov odločeno, da se nova psihoaktivna snov ne uvrsti na seznam, razen kadar je na voljo dovolj podatkov in informacij, ki kažejo, da je treba pripraviti poročilo o oceni tveganja na ravni Unije, razlogi za to pa so navedeni v začetnem poročilu o tej snovi.

3.   Ocena tveganja se ne izvede, kadar je nova psihoaktivna snov zdravilna učinkovina v:

| (a) | zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bilo pridobljeno dovoljenje za promet v skladu z Direktivo 2001/83/ES, Uredbo (ES) št. 726/2004 ali Uredbo (EU) 2019/6; |
| --- | --- |

(a)

zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bilo pridobljeno dovoljenje za promet v skladu z Direktivo 2001/83/ES, Uredbo (ES) št. 726/2004 ali Uredbo (EU) 2019/6;

| (b) | zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bila vložena vloga za pridobitev dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(b)

zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je bila vložena vloga za pridobitev dovoljenja za promet;

| (c) | zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je pristojni organ začasno preklical dovoljenje za promet; |
| --- | --- |

(c)

zdravilu za uporabo v humani medicini ali zdravilu za uporabo v veterinarski medicini, za katero je pristojni organ začasno preklical dovoljenje za promet;

| (d) | zdravilu v preskušanju, kakor je opredeljeno v členu 2, točka (d), Direktive 2001/20/ES. |
| --- | --- |

(d)

zdravilu v preskušanju, kakor je opredeljeno v členu 2, točka (d), Direktive 2001/20/ES.

Člen 12

Ocena zdravstvene in varnostne ogroženosti ter pripravljenost

1.   Agencija razvije zmogljivost za strateško z dokazi podprto ocenjevanje zdravstvene in varnostne ogroženosti, da bi že v zgodnji fazi opredelila nov razvoj dogodkov v zvezi s pojavom drog, ki bi lahko negativno vplival na zdravje, socialne vidike, varnost ali zaščito v Uniji, ter s tem prispevala k večji pripravljenosti relevantnih deležnikov za uspešen in pravočasen odziv na nove grožnje.

2.   Agencija lahko začne pripravo ocene zdravstvene in varnostne ogroženosti na lastno pobudo na podlagi notranje ocene signalov, ki izhajajo iz rednega spremljanja, raziskav ali drugih ustreznih virov informacij. Agencija lahko začne pripravo ocene zdravstvene in varnostne ogroženosti tudi na zahtevo Komisije ali države članice, če so izpolnjena merila iz odstavka 1.

3.   Ocena zdravstvene in varnostne ogroženosti obsega hitro oceno obstoječih informacij ter, kadar je potrebno, zbiranje novih informacij prek informacijskih mrež Agencije. Agencija razvije ustrezne znanstvene metode za hitro ocenjevanje.

4.   Kadar po oceni zdravstvene in varnostne ogroženosti Agencija pripravi poročilo o oceni zdravstvene in varnostne ogroženosti, so v tem poročilu opisani prepoznana grožnja, trenutno stanje na podlagi razpoložljivih dokazov in možni rezultati v primeru neukrepanja. V poročilu o oceni zdravstvene in varnostne ogroženosti so določene možnosti za pripravljenost in odzivanje, ki se lahko sprejmejo za ublažitev prepoznane grožnje in v odziv nanjo, kadar je možno, tudi s pomočjo z dokazi podprtih intervencij glede zmanjševanja povpraševanja, tveganja in škode ter okrevanja. Poročilo o oceni zdravstvene in varnostne ogroženosti lahko vsebuje tudi morebitne nadaljnje ukrepe. Agencija pošlje poročilo o oceni zdravstvene in varnostne ogroženosti Komisiji in, kot je ustrezno, državam članicam.

5.   Agencija pri izvajanju ocene zdravstvene in varnostne ogroženosti tesno sodeluje z državami članicami, drugimi organi, uradi in agencijami Unije ter mednarodnimi organizacijami, tako da jih vključi v pripravo ocene, kot je ustrezno. Kadar je potencialna grožnja že predmet analize v okviru drugega mehanizma Unije, Agencija ne izvede ocene zdravstvene in varnostne ogroženosti.

6.   Agencija s soglasjem Komisije izvaja ocene zdravstvene in varnostne ogroženosti v zvezi z grožnjami, povezanimi z drogami, ki izvirajo iz zunaj Unije ter bi lahko vplivale na zdravje, socialne zadeve, varnost ali zaščito v Uniji.

7.   Agencija spremlja razvoj razmer in po potrebi ustrezno posodablja ocene zdravstvene in varnostne ogroženosti.

Člen 13

Evropski sistem opozarjanja na droge

1.   Agencija vzpostavi in upravlja evropski sistem hitrega opozarjanja na droge, ki dopolnjuje ustrezne nacionalne sisteme opozarjanja ter ne posega vanje. Evropski sistem opozarjanja na droge dopolnjuje sistem zgodnjega opozarjanja iz člena 8.

2.   Nacionalne kontaktne točke v sodelovanju z ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi Agenciji nemudoma sporočijo vse informacije o pojavu resnega neposrednega ali posrednega tveganja povezanega z drogami za zdravje, socialne vidike, varnost ali zaščito ter vse informacije, ki bi lahko bile koristne za usklajevanje odziva, kadar koli izvejo za informacije, kot so:

| (a) | vrsta in izvor tveganja; |
| --- | --- |

(a)

vrsta in izvor tveganja;

| (b) | datum in kraj dogodka, ki vključuje tveganje; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj dogodka, ki vključuje tveganje;

| (c) | načini izpostavljenosti, prenosa ali razširjanja; |
| --- | --- |

(c)

načini izpostavljenosti, prenosa ali razširjanja;

| (d) | analitični in toksikološki podatki; |
| --- | --- |

(d)

analitični in toksikološki podatki;

| (e) | metode prepoznavanja; |
| --- | --- |

(e)

metode prepoznavanja;

| (f) | tveganja za zdravje; |
| --- | --- |

(f)

tveganja za zdravje;

| (g) | socialna tveganja ter tveganja na področju varnosti in zaščite; |
| --- | --- |

(g)

socialna tveganja ter tveganja na področju varnosti in zaščite;

| (h) | zdravstveni ukrepi, ki so bili izvedeni ali so predvideni na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(h)

zdravstveni ukrepi, ki so bili izvedeni ali so predvideni na nacionalni ravni;

| (i) | ukrepi, ki niso zdravstvene narave; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi, ki niso zdravstvene narave;

| (j) | vse druge informacije, pomembne za zadevno resno tveganje za zdravje. |
| --- | --- |

(j)

vse druge informacije, pomembne za zadevno resno tveganje za zdravje.

3.   Agencija analizira in oceni razpoložljive informacije in podatke o morebitnih resnih tveganjih za zdravje ter jih dopolni z vsemi znanstvenimi in tehničnimi informacijami, ki so na voljo v sistemu zgodnjega opozarjanja iz člena 8 in drugih ocen ogroženosti, pripravljenih v skladu s členom 12, ali od drugih organov, uradov in agencij Unije oziroma od mednarodnih organizacij, zlasti Svetovne zdravstvene organizacije. Agencija upošteva informacije, pridobljene iz odprtih virov in razpoložljive informacije, pridobljene z njenimi orodji za zbiranje podatkov, ter od ustreznih deležnikov, vključno z znanstveno skupnostjo in organizacijami civilne družbe.

4.   Agencija na podlagi informacij in podatkov, prejetih na podlagi odstavka 3, zadevnim nacionalnim organom, vključno z nacionalnimi kontaktnimi točkami, posreduje ciljno usmerjena obvestila o hitrih obvestilih o tveganju. Agencija lahko v teh obvestilih o tveganju predlaga možnosti odzivanja. Države članice take možnosti odzivanja upoštevajo pri načrtovanju pripravljenosti in pri nacionalnih dejavnostih odzivanja.

5.   Nacionalne kontaktne točke v sodelovanju z ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi Agenciji sporočijo dodatne informacije, ki jih imajo na voljo, da se Agenciji omogoči nadaljnja analiza in ocena tveganj iz odstavka 2, ter ukrepe, ki so jih izvedle ali so jih sprejele po prejemu obvestil o hitrih obvestilih o tveganju iz odstavka 4.

6.   Agencija tesno sodeluje s Komisijo in državami članicami, da bi spodbujala potrebno skladnost v procesu obveščanja o tveganju.

7.   Agencija lahko omogoči sodelovanje v evropskem sistemu opozarjanja na droge tudi tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. To sodelovanje temelji na vzajemnosti in vključuje pravila o zaupnosti, enakovredna pravilom, ki veljajo v Agenciji.

8.   Agencija v tesnem sodelovanju z ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi, zlasti nacionalnimi kontaktnimi točkami, po potrebi razvije sistem opozarjanja, prek katerega so informacije o specifičnem tveganju, kadar je ustrezno, na voljo osebam, ki uporabljajo ali potencialno uporabljajo specifične droge.

9.   Agencija, kadar je to potrebno, posodobi svoja opozorila o drogah.

Člen 14

Predhodne sestavine

1.   Agencija pomaga Komisiji pri spremljanju razvoja v zvezi s preusmerjanjem predhodnih sestavin in trgovanjem z njimi ter pri ocenjevanju potrebe po dodajanju predhodnih sestavin med snovi s seznama ali med snovi, ki niso na seznamu, kot so opredeljene v uredbah (ES) št. 273/2004 in (ES) št. 111/2005, njihovem črtanju z zadevnega seznama ali spremembi njihove kategorije, vključno z opredeljevanjem in ocenjevanjem njihove dovoljene in nedovoljene uporabe.

2.   Agencija na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije pripravi poročilo o oceni ogroženosti v zvezi s predhodnimi sestavinami.

Člen 15

Mreža forenzičnih in toksikoloških laboratorijev

1.   Agencija vzpostavi mrežo forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ki so dejavni na področju forenzičnih in toksikoloških preiskav drog in škode, povezane z drogami (v nadaljnjem besedilu: mreža).

2.   Mreža deluje prvenstveno kot forum za:

| (a) | ustvarjanje podatkov in izmenjavo informacij o novem razvoju dogodkov in trendih; |
| --- | --- |

(a)

ustvarjanje podatkov in izmenjavo informacij o novem razvoju dogodkov in trendih;

| (b) | organiziranje usposabljanja za izboljšanje usposobljenosti forenzičnih strokovnjakov za droge in toksikologijo; |
| --- | --- |

(b)

organiziranje usposabljanja za izboljšanje usposobljenosti forenzičnih strokovnjakov za droge in toksikologijo;

| (c) | podpiranje izvajanja sistemov zagotavljanja kakovosti ter |
| --- | --- |

(c)

podpiranje izvajanja sistemov zagotavljanja kakovosti ter

| (d) | podpiranje nadaljnjega usklajevanja zbiranja podatkov in analitičnih metod. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje nadaljnjega usklajevanja zbiranja podatkov in analitičnih metod.

Nacionalne kontaktne točke so redno, vsaj enkrat letno, obveščene o dejavnostih mreže. Nacionalne kontaktne točke imajo dostop do informacij in podatkov, ki jih mreža ustvari.

3.   Vsaka država članica ima pravico, da prek svojega predstavnika v upravnem odboru v mrežo imenuje do tri laboratorije, ki so specializirani za forenzično analizo, toksikologijo ali druga ustrezna področja, povezana z drogami, da zastopajo nacionalne laboratorije. Agencija lahko za posebne projekte izbere dodatne laboratorije ali strokovnjake, ki so zlasti dejavni na področju forenzičnih in toksikoloških preiskav drog in škode, povezane z drogami.

4.   Skupno raziskovalno središče Komisije je član mreže in v njej zastopa Komisijo.

5.   Mreža tesno sodeluje z obstoječimi mrežami in organizacijami, dejavnimi na istih področjih kot mreža, ter upošteva njihovo delo, da se prepreči prekrivanje. Mreža Reitox je redno in vsaj enkrat letno obveščena o delu mreže.

6.   Agencija predseduje mreži in skliče vsaj eno srečanje mreže na leto. Mreža se lahko odloči za ustanovitev delovnih skupin, ki jim lahko predsedujejo člani mreže.

7.   Mreža omogoča Agenciji dostop do forenzičnih in toksikoloških podatkov, ki jih ustvarijo ali zberejo laboratoriji mreže, kadar je potrebno, tudi za analizo novih psihoaktivnih snovi.

8.   Agencija, kot je ustrezno ter na podlagi jasnih in preglednih pravil in postopkov, opredeli in financira posebne projekte za spodbujanje dela mreže. Agencija vzpostavi ta pravila in postopke pred opredelitvijo takih projektov.

9.   Agencija vzpostavi podatkovno zbirko za shranjevanje, analizo in dajanje na voljo informacij in podatkov, ki jih je zbrala ali ustvarila mreža, v skladu z ustreznimi določbami te uredbe, vključno s členom 6(8) in členom 49.

POGLAVJE IV

Razvoj kompetenc

Člen 16

Z dokazi podprte intervencije, najboljše prakse in ozaveščanje

1.   Agencija razvija in spodbuja z dokazi podprte intervencije in najboljše prakse ter ozavešča o škodljivih učinkih drog, preventivi, zdravljenju, oskrbi, ukrepih za zmanjševanje tveganja in škode, rehabilitaciji, socialni reintegraciji in okrevanju. Kadar je ustrezno, Agencija uporabi pristop, ki upošteva vidik spola in vidik starosti. Dejavnosti z dokazi podprtih intervencij, najboljših praks in ozaveščanja se lahko prilagodijo nacionalnemu okviru in izvajajo na nacionalni ravni ter so, kadar je potrebno, ciljno usmerjene na posebne skupine.

2.   Dejavnosti z dokazi podprtih intervencij, najboljših praks in ozaveščanja iz odstavka 1 so v skladu z normami na področju človekovih pravic in političnimi usmeritvami iz veljavnih strateških dokumentov Unije, povezanih z drogami.

3.   Agencija spodbuja izvajanje veljavnih standardov kakovosti za preprečevanje uporabe drog in jih po potrebi posodablja. Agencija zagotavlja ali podpira usposabljanje na podlagi člena 19. Kadar je potrebno oblikuje standarde kakovosti za zmanjšanje tveganja in škode, zdravljenje, okrevanje, oskrbo in rehabilitacijo.

4.   Agencija lahko državam članicam ponudi podporo in jim na podlagi njihovega soglasja pomaga pri razvoju nacionalnih intervencij na področju svojega mandata.

Člen 17

Sistem ocenjevanja za nacionalne ukrepe

1.   Agencija na zahtevo nacionalnega organa sodelujoče države oceni nacionalne ukrepe v skladu s standardnim operativnim protokolom iz odstavka 3.

2.   Agencija nacionalni ukrep pred ocenjevanjem ovrednoti in analizira, ali je skladen z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji in ali se je izkazal za koristnega pri uresničevanju zastavljenih ciljev.

3.   Agencija razvije postopek ocenjevanja. Agencija postopek ocenjevanja na pregleden način določi v standardnem operativnem protokolu. Upravni odbor odobri standardni operativni protokol in njegove morebitne spremembe, preden ga Agencija začne uporabljati.

4.   Agencija redno obvešča upravni odbor o opravljenih ocenah na podlagi tega člena.

Člen 18

Podpora držav članic

1.   Agencija lahko na zahtevo države članice podpre neodvisno oceno njenih nacionalnih politik na področju drog in razvoj z dokazi podprtih politik na področju drog v skladu z veljavnimi strateškimi dokumenti Unije, povezanimi z drogami.

2.   Agencija lahko državam članicam ponudi podporo in jim na podlagi njihovega soglasja pomaga pri izvajanju nacionalnih politik, standardov kakovosti, najboljših praks in inovativnih pristopov na področju drog. Agencija omogoča lažjo izmenjavo informacij, tudi o ustreznem pravu in najboljših praksah, med nacionalnimi organi in strokovnjaki.

3.   Ko Agencija podpira ocenjevanje politik na področju drog, deluje neodvisno in se ravna po svojih znanstvenih standardih ter z dokazi podprtem pristopu.

Člen 19

Usposabljanje

Agencija v okviru svojega mandata ter ob usklajevanju z drugimi organi, uradi in agencijami Unije:

| (a) | zagotavlja specializirano usposabljanje in učne načrte na področjih, ki so v interesu Unije in so relevantna; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja specializirano usposabljanje in učne načrte na področjih, ki so v interesu Unije in so relevantna;

| (b) | zagotavlja orodja in podporne sisteme, povezane z usposabljanjem, za lažjo izmenjavo znanja po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja orodja in podporne sisteme, povezane z usposabljanjem, za lažjo izmenjavo znanja po vsej Uniji;

| (c) | pomaga državam članicam pri organizaciji usposabljanja in pobud za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

(c)

pomaga državam članicam pri organizaciji usposabljanja in pobud za krepitev zmogljivosti.

Člen 20

Mednarodno sodelovanje in tehnična pomoč

1.   Agencija:

| (a) | oblikuje okvir za mednarodno sodelovanje, ki ga po predhodni odobritvi Komisije odobri upravni odbor in ki usmerja dejavnosti Agencije na področju mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

oblikuje okvir za mednarodno sodelovanje, ki ga po predhodni odobritvi Komisije odobri upravni odbor in ki usmerja dejavnosti Agencije na področju mednarodnega sodelovanja;

| (b) | dejavno sodeluje z organizacijami in organi iz člena 53(1); |
| --- | --- |

(b)

dejavno sodeluje z organizacijami in organi iz člena 53(1);

| (c) | podpira izmenjavo in razširjanje najboljših praks Unije ter izvedljivih rezultatov raziskav na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(c)

podpira izmenjavo in razširjanje najboljših praks Unije ter izvedljivih rezultatov raziskav na mednarodni ravni;

| (d) | spremlja razvoj dogodkov v zvezi z mednarodnim pojavom drog, ki lahko predstavlja grožnjo ali ima posledice za Unijo, s spremljanjem in analizo informacij, ki so na voljo pri mednarodnih organih, nacionalnih organih ter iz ugotovitev raziskav in drugih ustreznih virov informacij; |
| --- | --- |

(d)

spremlja razvoj dogodkov v zvezi z mednarodnim pojavom drog, ki lahko predstavlja grožnjo ali ima posledice za Unijo, s spremljanjem in analizo informacij, ki so na voljo pri mednarodnih organih, nacionalnih organih ter iz ugotovitev raziskav in drugih ustreznih virov informacij;

| (e) | v tesnem usklajevanju s Komisijo na ustreznih mednarodnih srečanjih in tehničnih forumih zagotavlja podatke in analize o stanju na področju drog v Evropi ter v mednarodnih dialogih o drogah podpira Komisijo in države članice; |
| --- | --- |

(e)

v tesnem usklajevanju s Komisijo na ustreznih mednarodnih srečanjih in tehničnih forumih zagotavlja podatke in analize o stanju na področju drog v Evropi ter v mednarodnih dialogih o drogah podpira Komisijo in države članice;

| (f) | spodbuja vključevanje vseh relevantnih podatkov o drogah, ki jih zajema ta uredba in ki so zbrani v državah članicah ali izvirajo iz Unije, v mednarodne programe spremljanja in nadzora nad drogami, zlasti tiste, ki so jih ustanovili Združeni narodi in njihove specializirane agencije, brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi s posredovanjem informacij na podlagi konvencij Združenih narodov o drogah; |
| --- | --- |

(f)

spodbuja vključevanje vseh relevantnih podatkov o drogah, ki jih zajema ta uredba in ki so zbrani v državah članicah ali izvirajo iz Unije, v mednarodne programe spremljanja in nadzora nad drogami, zlasti tiste, ki so jih ustanovili Združeni narodi in njihove specializirane agencije, brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi s posredovanjem informacij na podlagi konvencij Združenih narodov o drogah;

| (g) | podpira države članice pri sporočanju relevantnih informacij in zagotavljanju potrebne analize sistemu Združenih narodov, vključno s predložitvijo vseh relevantnih podatkov v zvezi z novimi psihoaktivnimi snovmi UNODC in Svetovni zdravstveni organizaciji; |
| --- | --- |

(g)

podpira države članice pri sporočanju relevantnih informacij in zagotavljanju potrebne analize sistemu Združenih narodov, vključno s predložitvijo vseh relevantnih podatkov v zvezi z novimi psihoaktivnimi snovmi UNODC in Svetovni zdravstveni organizaciji;

| (h) | podpira tretje države, zlasti države kandidatke, pri razvoju njihovih politik na področju drog v skladu z načeli iz veljavnih strateških dokumentov Unije, povezanih z drogami, tudi z zagotavljanjem podpore za neodvisno ocenjevanje njihovih politik, ter spodbuja te tretje države, naj podprejo sodelovanje in vključenost civilne družbe v razvoj, izvajanje in ocenjevanje politik na področju drog. |
| --- | --- |

(h)

podpira tretje države, zlasti države kandidatke, pri razvoju njihovih politik na področju drog v skladu z načeli iz veljavnih strateških dokumentov Unije, povezanih z drogami, tudi z zagotavljanjem podpore za neodvisno ocenjevanje njihovih politik, ter spodbuja te tretje države, naj podprejo sodelovanje in vključenost civilne družbe v razvoj, izvajanje in ocenjevanje politik na področju drog.

2.   Okvir za mednarodno sodelovanje iz odstavka 1, točka (a), si prizadeva za nadaljnjo krepitev in podpiranje prizadevanj tretjih držav za obravnavanje vprašanj, povezanih z drogami, na način, ki je podprt z dokazi, celovit, uravnotežen in večdisciplinaren, ter ob popolnem spoštovanju pravil na področju človekovih pravic. Ta okvir za mednarodno sodelovanje upošteva relevantne dokumente politike Unije in razvoj pojava drog. Določa prednostne države ali regije za sodelovanje in ključne rezultate sodelovanja. Upošteva tudi izkušnje in dejavnosti, ki jih izvajajo države članice. Agencija redno ocenjuje in pregleduje okvir za mednarodno sodelovanje.

3.   Agencija na zahtevo Komisije in ob odobritvi upravnega odbora tretjim državam, zlasti državam kandidatkam, v skladu z okvirom za mednarodno sodelovanje iz odstavka 1, točka (a), prenese svoje strokovno znanje in izkušnje ter zagotavlja tehnično pomoč.

Tehnična pomoč se osredotoča zlasti na vzpostavitev ali utrditev nacionalnih kontaktnih točk, nacionalnih sistemov za zbiranje podatkov in nacionalnih sistemov zgodnjega opozarjanja ter na spodbujanje najboljših praks na področjih preventive, zdravljenja, oskrbe, zmanjševanja tveganja in škode, rehabilitacije, socialne reintegracije in okrevanja ter posledično pomaga pri vzpostavljanju in krepitvi strukturnih povezav s sistemom zgodnjega opozarjanja iz člena 8 in z mrežo Reitox. Agencija lahko na zahtevo navedene tretje države oceni nacionalne organe tretje države.

4.   Agencija sodeluje z mednarodnimi organizacijami in s tretjimi državami v skladu s členoma 53 in 54.

Člen 21

Raziskave in inovacije

1.   Agencija pomaga Komisiji in državam članicam pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ter pri pripravi in izvajanju okvirnih programov Unije za raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so pomembni za opravljanje njene splošne in posebnih nalog iz členov 4 in 5. Pri svojih dejavnostih, povezanih z raziskavami, ustrezno pozornost nameni presečnosti kot horizontalnemu načelu. Kadar Agencija pomaga Komisiji pri opredelitvi ključnih raziskovalnih tem ali pri pripravi in izvajanju okvirnega programa Unije, iz tega programa ne prejema sredstev.

2.   Agencija proaktivno spremlja raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki so pomembne za doseganje njene splošne in posebnih nalog iz členov 4 in 5, ter prispeva k njim, podpira s tem povezane dejavnosti držav članic in izvaja svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba, vključno z razvojem, usposabljanjem, testiranjem in potrjevanjem algoritmov za razvoj orodij. Agencija posreduje rezultate takih raziskav in inovacijskih dejavnosti Evropskemu parlamentu, državam članicam in Komisiji v skladu z varnostnimi pravili iz člena 49.

3.   Agencija prispeva k dejavnostim, ki se izvajajo v okviru raziskovalnega in inovacijskega cikla, kot sta inovacijsko vozlišče EU za notranjo varnost ter organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere, ustanovljen s Sklepom Komisije z dne 16. septembra 2021 (26), in v njih sodeluje.

4.   Agencija lahko načrtuje in izvaja pilotne projekte, ki se nanašajo na zadeve, zajete v tej uredbi.

5.   Agencija sprejme vse potrebne ukrepe, da se prepreči nasprotja interesov pri izvajanju pilotnih projektov iz odstavka 4. Objavi informacije o svojih raziskovalnih projektih, ki vključujejo predstavitvene projekte. Take informacije vključujejo partnerje, ki sodelujejo pri projektih, in proračun za projekt.

6.   Agencija ustvari podatkovno zbirko za shranjevanje, analizo in dajanje na voljo raziskovalnih programov, ki so povezani z drogami.

POGLAVJE V

Organizacija agencije

Člen 22

Upravna in vodstvena struktura

1.   Upravno in vodstveno strukturo Agencije sestavljajo:

| (a) | upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 24; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 24;

| (b) | izvršni odbor, ki izvaja naloge iz člena 28; |
| --- | --- |

(b)

izvršni odbor, ki izvaja naloge iz člena 28;

| (c) | izvršni direktor, ki izvaja odgovornosti iz člena 30; |
| --- | --- |

(c)

izvršni direktor, ki izvaja odgovornosti iz člena 30;

| (d) | znanstveni odbor, ki izvaja naloge iz člena 31, in |
| --- | --- |

(d)

znanstveni odbor, ki izvaja naloge iz člena 31, in

| (e) | mreža Reitox. |
| --- | --- |

(e)

mreža Reitox.

2.   Člani upravne in vodstvene strukture Agencije nimajo finančnih ali drugih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. Delujejo v javnem interesu in svoje dejavnosti izvajajo neodvisno, nepristransko in pregledno. Predložijo letno izjavo o svojih interesih, do katere se lahko dostopa na zahtevo.

Člen 23

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor je sestavljen iz:

| (a) | enega predstavnika vsake države članice z glasovalno pravico; |
| --- | --- |

(a)

enega predstavnika vsake države članice z glasovalno pravico;

| (b) | dveh predstavnikov Komisije z glasovalno pravico. |
| --- | --- |

(b)

dveh predstavnikov Komisije z glasovalno pravico.

2.   Upravni odbor vključuje tudi:

| (a) | dva neodvisna strokovnjaka, ki ju imenuje Evropski parlament in imata posebno znanje na področju drog, z glasovalno pravico; |
| --- | --- |

(a)

dva neodvisna strokovnjaka, ki ju imenuje Evropski parlament in imata posebno znanje na področju drog, z glasovalno pravico;

| (b) | enega predstavnika vsake tretje države, ki je z Unijo sklenila sporazum v skladu s členom 54, brez glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(b)

enega predstavnika vsake tretje države, ki je z Unijo sklenila sporazum v skladu s členom 54, brez glasovalne pravice.

3.   Vsak član upravnega odbora ima namestnika. Namestnik zastopa člana v primeru njegove odsotnosti in se lahko udeležuje sej upravnega odbora.

4.   Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani zaradi svojega znanja na področjih iz člena 4(1), točka (a), pri čemer se upoštevajo ustrezne vodstvene, upravne in proračunske kompetence. Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov, da bi zagotovile stalnost dela upravnega odbora. Prizadevajo si tudi za uravnoteženo zastopanost spolov v upravnem odboru.

5.   Upravni odbor lahko kot opazovalce povabi predstavnike mednarodnih organizacij, s katerimi sodeluje Agencija v skladu s členom 53.

6.   Mandat članov in njihovih namestnikov traja štiri leta. Ta mandat se lahko podaljša.

Člen 24

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | določi splošno usmeritev dejavnosti Agencije; |
| --- | --- |

(a)

določi splošno usmeritev dejavnosti Agencije;

| (b) | sprejme osnutek enotnega programskega dokumenta iz člena 36 ter ga predloži Komisiji, ki o njem poda mnenje; |
| --- | --- |

(b)

sprejme osnutek enotnega programskega dokumenta iz člena 36 ter ga predloži Komisiji, ki o njem poda mnenje;

| (c) | po tem, ko je pridobil mnenje Komisije, sprejme enotni programski dokument Agencije z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico; |
| --- | --- |

(c)

po tem, ko je pridobil mnenje Komisije, sprejme enotni programski dokument Agencije z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico;

| (d) | z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem VI; |
| --- | --- |

(d)

z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem VI;

| (e) | z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico oceni in sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Agencije, poročilo in njegovo oceno vsako leto do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter zagotovi, da se konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi; |
| --- | --- |

(e)

z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico oceni in sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Agencije, poročilo in njegovo oceno vsako leto do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter zagotovi, da se konsolidirano letno poročilo o dejavnostih objavi;

| (f) | v skladu s členom 42 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo; |
| --- | --- |

(f)

v skladu s členom 42 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo;

| (g) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali; |
| --- | --- |

(g)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali;

| (h) | sprejme strategijo za doseganje večje učinkovitosti in sinergij z drugimi organi, uradi in agencijami Unije; |
| --- | --- |

(h)

sprejme strategijo za doseganje večje učinkovitosti in sinergij z drugimi organi, uradi in agencijami Unije;

| (i) | sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, člani izvršnega odbora, člani znanstvenega odbora in člani mreže Reitox ter napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Agenciji, iz člena 44, ter na spletišču Agencije vsako leto objavi izjave o interesih članov upravnega odbora; |
| --- | --- |

(i)

sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani, člani izvršnega odbora, člani znanstvenega odbora in člani mreže Reitox ter napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Agenciji, iz člena 44, ter na spletišču Agencije vsako leto objavi izjave o interesih članov upravnega odbora;

| (j) | odobri standardni operativni protokol iz člena 17(3); |
| --- | --- |

(j)

odobri standardni operativni protokol iz člena 17(3);

| (k) | odobri okvir za mednarodno sodelovanje iz člena 20(1), točka (a), in programe tehnične pomoči iz člena 20(3); |
| --- | --- |

(k)

odobri okvir za mednarodno sodelovanje iz člena 20(1), točka (a), in programe tehnične pomoči iz člena 20(3);

| (l) | odobri raven sofinanciranja iz člena 33(5); |
| --- | --- |

(l)

odobri raven sofinanciranja iz člena 33(5);

| (m) | na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja komunikacijske strategije in načrte razširjanja informacij iz člena 5(8); |
| --- | --- |

(m)

na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja komunikacijske strategije in načrte razširjanja informacij iz člena 5(8);

| (n) | sprejme in javno objavi svoj poslovnik, vključno s pravili za preprečevanje in urejanje nasprotij interesov; |
| --- | --- |

(n)

sprejme in javno objavi svoj poslovnik, vključno s pravili za preprečevanje in urejanje nasprotij interesov;

| (o) | v skladu z odstavkom 2 tega člena v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (27) (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja); |
| --- | --- |

(o)

v skladu z odstavkom 2 tega člena v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (27) (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja);

| (p) | v dogovoru s Komisijo sprejme izvedbena pravila, s katerimi se začnejo izvajati kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110(2) kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

(p)

v dogovoru s Komisijo sprejme izvedbena pravila, s katerimi se začnejo izvajati kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110(2) kadrovskih predpisov;

| (q) | imenuje izvršnega direktorja in, kadar je ustrezno, odloči o podaljšanju mandata ali razrešitvi v skladu s členom 29; |
| --- | --- |

(q)

imenuje izvršnega direktorja in, kadar je ustrezno, odloči o podaljšanju mandata ali razrešitvi v skladu s členom 29;

| (r) | ob upoštevanju kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti neodvisen; |
| --- | --- |

(r)

ob upoštevanju kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti neodvisen;

| (s) | imenuje člane znanstvenega odbora; |
| --- | --- |

(s)

imenuje člane znanstvenega odbora;

| (t) | odobri seznam strokovnjakov, ki se uporabi za razširitev znanstvenega odbora v skladu s členom 31(6); |
| --- | --- |

(t)

odobri seznam strokovnjakov, ki se uporabi za razširitev znanstvenega odbora v skladu s členom 31(6);

| (u) | sprejema odločitve po oceni nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 35; |
| --- | --- |

(u)

sprejema odločitve po oceni nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 35;

| (v) | določi metodo za izračun pristojbin in način plačila pristojbin v skladu s členom 38; |
| --- | --- |

(v)

določi metodo za izračun pristojbin in način plačila pristojbin v skladu s členom 38;

| (w) | zagotavlja ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustanovljenega s Sklepom Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (28), in Evropskega javnega tožilstva (EJT), ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (29), iz člena 48 te uredbe; |
| --- | --- |

(w)

zagotavlja ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustanovljenega s Sklepom Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (28), in Evropskega javnega tožilstva (EJT), ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (29), iz člena 48 te uredbe;

| (x) | sprejme vse odločitve glede vzpostavitve in, kadar je potrebno, spremembe notranjih struktur Agencije, pri čemer upošteva potrebe pri dejavnostih Agencije in dobro proračunsko upravljanje; |
| --- | --- |

(x)

sprejme vse odločitve glede vzpostavitve in, kadar je potrebno, spremembe notranjih struktur Agencije, pri čemer upošteva potrebe pri dejavnostih Agencije in dobro proračunsko upravljanje;

| (y) | sprejeme delovne dogovore v skladu s členom 53. |
| --- | --- |

(y)

sprejeme delovne dogovore v skladu s členom 53.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov ter na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in o določitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekliče. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Zaradi izjemnih okoliščin lahko upravni odbor z odločitvijo začasno umakne prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in njegov nadaljnji prenos pooblastil ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca, ki ni izvršni direktor.

Člen 25

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izmed svojih članov z glasovalno pravico izvoli predsednika in podpredsednika. Predsednika in podpredsednika z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora z glasovalno pravico.

2.   Podpredsednik po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

3.   Mandat predsednika in podpredsednika traja štiri leta. Lahko se enkrat podaljša. Če pa njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njun mandat.

4.   Podroben postopek za izvolitev predsednika in podpredsednika se določi v poslovniku upravnega odbora.

Člen 26

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2.   Izvršni direktor se udeležuje razprav upravnega odbora.

3.   Upravni odbor ima vsaj eno redno sejo na leto. Poleg tega se sestane na pobudo svojega predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

4.   Upravni odbor lahko na sejo kot opazovalca povabi kogar koli, čigar mnenje bi lahko bilo koristno, tudi predstavnike organizacij civilne družbe.

5.   Članom upravnega odbora lahko na sejah pomagajo svetovalci ali strokovnjaki, če je tako določeno v poslovniku.

6.   Agencija zagotovi sekretariat za upravni odbor.

Člen 27

Pravila glasovanja v upravnem odboru

1.   Brez poseganja v člen 24(1), točki (c) in (d), člen 25(1), člen 35(6), člen 29(8) in člen 53(2) upravni odbor sprejema odločitve z večino glasov svojih članov z glasovalno pravico.

2.   Vsak član z glasovalno pravico ima en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima pravico do glasovanja njegov namestnik.

3.   Predsednik in podpredsednik sodelujeta pri glasovanju.

4.   Izvršni direktor pri glasovanju ne sodeluje.

5.   Podrobnejša pravila glasovanja, zlasti okoliščine, v katerih lahko član deluje v imenu drugega člana, so določena v poslovniku upravnega odbora.

Člen 28

Izvršni odbor

1.   Izvršni odbor:

| (a) | odloča o zadevah, ki so predvidene v finančnih pravilih, sprejetih na podlagi člena 42, in s to uredbo niso pridržane za upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

odloča o zadevah, ki so predvidene v finančnih pravilih, sprejetih na podlagi člena 42, in s to uredbo niso pridržane za upravni odbor;

| (b) | zagotavlja ustrezne nadaljnje ukrepe na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter iz preiskav, ki jih izvajata OLAF in EJT, iz člena 48; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja ustrezne nadaljnje ukrepe na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter iz preiskav, ki jih izvajata OLAF in EJT, iz člena 48;

| (c) | brez poseganja v odgovornosti izvršnega direktorja iz člena 30 spremlja in nadzira izvajanje odločitev upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora nad upravnim poslovodenjem in upravljanjem proračuna. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v odgovornosti izvršnega direktorja iz člena 30 spremlja in nadzira izvajanje odločitev upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora nad upravnim poslovodenjem in upravljanjem proračuna.

2.   V nujnih primerih lahko izvršni odbor sprejme določene začasne odločitve namesto upravnega odbora, zlasti o zadevah v zvezi z upravnim poslovodenjem, vključno z začasnim preklicem prenosa pooblastil organa za imenovanja, in o proračunskih zadevah. Pogoji za sprejemanje takih začasnih odločitev se določijo v poslovniku upravnega odbora.

3.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik in podpredsednik upravnega odbora, dva druga člana, ki ju izmed svojih članov z glasovalno pravico imenuje upravni odbor, in dva predstavnika Komisije v upravnem odboru.

Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora.

Izvršni direktor sodeluje na sejah izvršnega odbora kot opazovalec. Izvršni odbor lahko na seje povabi tudi druge opazovalce.

4.   Mandat članov izvršnega odbora traja štiri leta. Njihov mandat se lahko enkrat podaljša. Če pa njihovo članstvo v upravnem odboru preneha kadar koli med njihovim mandatom, na isti datum samodejno preneha tudi njihov mandat v izvršnem odboru.

5.   Izvršni odbor ima vsaj dve redni seji na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo svojih članov.

6.   Izvršni odbor sprejema odločitve s soglasjem svojih članov. Če ne more sprejeti odločitve s soglasjem, se zadeva predloži upravnemu odboru.

7.   Upravni odbor določi pravila poslovnika izvršnega odbora.

Člen 29

Izvršni direktor

1.   Izvršni direktor je zaposlen kot začasni uslužbenec Agencije na podlagi člena 2, točka (a), pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Upravni odbor imenuje izvršnega direktorja s seznama vsaj treh kandidatov, ki jih predlaga Komisija, na podlagi odprtega in preglednega izbirnega postopka. Izbirni postopek vsebuje objavo razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije in drugih ustreznih medijih. Komisija se o osnutku razpisa za prijavo interesa posvetuje z upravnim odborom. V izbirni postopek lahko kot opazovalca vključi predstavnika upravnega odbora.

Pred imenovanjem na mesto izvršnega direktorja s strani upravnega odbora se lahko kandidati iz ožjega izbora, ki jih predlaga Komisija, brez odlašanja pozovejo, da pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta podajo izjavo in odgovorijo na vprašanja članov odbora. Evropski parlament lahko na podlagi take izjave in odgovorov sprejme mnenje, v katerem izrazi svoje stališče, in ga predloži upravnemu odboru.

3.   Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem Agencijo zastopa predsednik upravnega odbora.

4.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Komisija ob koncu tega obdobja izvede oceno, v kateri upošteva oceno delovne uspešnosti izvršnega direktorja, vključno s predhodnim prispevkom upravnega odbora, ter prihodnje naloge in izzive Agencije.

5.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 4, mandat izvršnemu direktorju enkrat podaljša za obdobje največ pet let.

Upravni odbor obvesti Evropski parlament, če namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja. Preden upravni odbor sprejme odločitev o podaljšanju mandata izvršnega direktorja, se lahko izvršni direktor pozove, da brez odlašanja poda izjavo pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta in odgovori na vprašanja članov odbora.

6.   Izvršni direktor s podaljšanim mandatom ob koncu skupnega obdobja zaposlitve ne sodeluje v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

7.   Izvršni direktor je lahko odstavljen samo na podlagi sklepa, ki ga sprejme upravni odbor na predlog Komisije. Ob upoštevanju veljavnih zahtev glede zaupnosti sta Evropski parlament in Svet obveščena o razlogih za tak sklep.

8.   Upravni odbor odločitev o imenovanju, podaljšanju mandata ali odstavitvi izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine glasov članov z glasovalno pravico.

Člen 30

Odgovornosti izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor je odgovoren za upravljanje Agencije. Za svoje ravnanje je odgovoren upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pooblastila Komisije, upravnega odbora in izvršnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih dolžnosti in ne zahteva niti ne sprejema navodil od nobene vlade ali drugega organa.

3.   Izvršni direktor o opravljanju svojih dolžnosti poroča Evropskemu parlamentu, kadar ga ta k temu pozove. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, naj poroča o opravljanju svojih dolžnosti.

4.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Agencije.

5.   Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje posebnih nalog Agencije iz člena 5. Izvršni direktor je odgovoren zlasti za:

| (a) | vsakodnevno upravljanje Agencije; |
| --- | --- |

(a)

vsakodnevno upravljanje Agencije;

| (b) | pripravljanje in izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(b)

pripravljanje in izvajanje odločitev, ki jih sprejme upravni odbor;

| (c) | pripravo enotnega programskega dokumenta iz člena 36 in njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

(c)

pripravo enotnega programskega dokumenta iz člena 36 in njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo;

| (d) | izvajanje enotnega programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje enotnega programskega dokumenta in poročanje upravnemu odboru o njegovem izvajanju;

| (e) | pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Agencije in njegovo predložitev upravnemu odboru v oceno in sprejetje; |
| --- | --- |

(e)

pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Agencije in njegovo predložitev upravnemu odboru v oceno in sprejetje;

| (f) | predlaganje ravni sofinanciranja iz člena 33(5) upravnemu odboru, kadar se tako sofinanciranje dodeli nacionalnim kontaktnim točkam; |
| --- | --- |

(f)

predlaganje ravni sofinanciranja iz člena 33(5) upravnemu odboru, kadar se tako sofinanciranje dodeli nacionalnim kontaktnim točkam;

| (g) | predlaganje upravnemu odboru metode za izračun pristojbin in načina plačila pristojbin v skladu s členom 38; |
| --- | --- |

(g)

predlaganje upravnemu odboru metode za izračun pristojbin in načina plačila pristojbin v skladu s členom 38;

| (h) | pripravo akcijskega načrta za obravnavo ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav, ki jih izvajata OLAF in EJT, iz člena 48, poročanje o napredku Komisiji dvakrat letno ter redno poročanje upravnemu odboru in izvršnemu odboru; |
| --- | --- |

(h)

pripravo akcijskega načrta za obravnavo ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav, ki jih izvajata OLAF in EJT, iz člena 48, poročanje o napredku Komisiji dvakrat letno ter redno poročanje upravnemu odboru in izvršnemu odboru;

| (i) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti, ki jih imata OLAF in EJT, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter, kadar je ustrezno, z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih kazni, pa tudi s poročanjem EJT o vseh kaznivih ravnanjih v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/1939, v zvezi s katerimi lahko EJT izvaja svojo pristojnost; |
| --- | --- |

(i)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti, ki jih imata OLAF in EJT, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter, kadar je ustrezno, z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih kazni, pa tudi s poročanjem EJT o vseh kaznivih ravnanjih v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/1939, v zvezi s katerimi lahko EJT izvaja svojo pristojnost;

| (j) | pripravo strategije za boj proti goljufijam ter strategij za povečanje učinkovitosti in sinergij za Agencijo ter njihovo predložitev v odobritev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(j)

pripravo strategije za boj proti goljufijam ter strategij za povečanje učinkovitosti in sinergij za Agencijo ter njihovo predložitev v odobritev upravnemu odboru;

| (k) | pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo; |
| --- | --- |

(k)

pripravo osnutka finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo;

| (l) | pripravo osnutka načrta prihodkov in odhodkov Agencije ter izvrševanje njenega proračuna. |
| --- | --- |

(l)

pripravo osnutka načrta prihodkov in odhodkov Agencije ter izvrševanje njenega proračuna.

6.   Izvršni direktor lahko odloči, da se za učinkovito in uspešno opravljanje nalog Agencije napoti enega ali več uradnikov za zvezo v institucije Unije ter v ustrezne organe, urade in agencije Unije. V ta namen pridobi predhodno soglasje Komisije in upravnega odbora. Odločitve o napotitvi uradnikov za zvezo na način, ki preprečuje nepotrebne stroške in podvajanje upravnih nalog Agencije, določajo obseg dejavnosti, ki jih bodo izvajali uradniki za zvezo.

7.   Izvršni direktor se na poziv Evropskega parlamenta ali Sveta brez nepotrebnega odlašanja udeleži sej, ki jih organizira bodisi Evropski parlament bodisi Svet, na katero koli temo, povezano z mandatom Agencije.

Člen 31

Znanstveni odbor

1.   Znanstveni odbor sestavlja najmanj sedem in največ 15 znanstvenikov, ki jih zaradi njihove znanstvene odličnosti in neodvisnosti imenuje upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije in drugih ustreznih medijih. Agencija obvesti pristojni odbor ali odbore Evropskega parlamenta o imenovanjih v znanstveni odbor in o njegovem delu. Postopek za izbor članov znanstvenega odbora zagotavlja, da specialistična področja članov znanstvenega odbora zajemajo najpomembnejša področja, povezana s cilji Agencije. Strani, ki sodelujejo pri imenovanju članov v znanstveni odbor, si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost spolov v njem.

2.   Člani znanstvenega odbora so imenovani osebno za obdobje štirih let, ki se lahko enkrat podaljša.

3.   Člani znanstvenega odbora so neodvisni in delujejo v javnem interesu. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali katerega koli drugega organa.

4.   Kadar član ne izpolnjuje več meril neodvisnosti, o tem obvesti upravni odbor. Poleg tega lahko upravni odbor na predlog vsaj ene tretjine svojih članov ali Komisije izjavi, da član ni neodvisen, in njegovo imenovanje prekliče. Upravni odbor imenuje novega člana za preostanek mandata navedenega člana v skladu z rednim postopkom za imenovanje članov.

5.   Znanstveni odbor pripravi mnenje v vseh primerih, predvidenih s to uredbo, ali o znanstvenih vprašanjih v zvezi z dejavnostmi Agencije, ki mu jih lahko predloži upravni odbor ali izvršni direktor. Mnenja znanstvenega odbora se objavijo na spletišču Agencije.

6.   Za namene ocene tveganj, ki jih predstavlja nova psihoaktivna snov ali skupina novih psihoaktivnih snovi, lahko izvršni direktor, če se mu to zdi potrebno, na podlagi mnenja predsednika znanstvenega odbora ta odbor razširi z vključitvijo strokovnjakov z znanstvenih področij, relevantnih za pripravo uravnotežene ocene tveganj, ki jih predstavljajo nova psihoaktivna snov ali skupina novih psihoaktivnih snovi. Izvršni direktor te strokovnjake imenuje s seznama strokovnjakov. Upravni odbor seznam strokovnjakov odobri vsaka štiri leta.

7.   Znanstveni odbor izvoli predsednika in njegovega namestnika za čas trajanja mandata znanstvenega odbora. Predsednik lahko kot opazovalec sodeluje na sejah upravnega odbora.

8.   Znanstveni odbor se sestane vsaj enkrat letno.

9.   Agencija na svojem spletišču objavi seznam članov znanstvenega odbora, ki ga redno posodablja.

Člen 32

Evropska informacijska mreža na področju drog in odvisnosti od drog

1.   Države članice prek Evropske informacijske mreže na področju drog in odvisnosti od drog (mreža Reitox) prispevajo k nalogi Agencije, da zbira in sporoča dosledne in standardizirane informacije o pojavu drog po vsej Uniji. Mrežo Reitox sestavljajo nacionalne kontaktne točke, imenovane v skladu s členom 33, in kontaktna točka za Komisijo.

2.   Mreža Reitox izmed svojih članov izvoli uradnega govorca in od enega do tri njegove namestnike. Uradni govorec zastopa mrežo Reitox v razmerju do Agencije in lahko sodeluje na sejah upravnega odbora kot opazovalec.

3.   Mreža Reitox ima vsaj eno redno srečanje na leto. Srečanja skliče in jim predseduje Agencija. Poleg tega se mreža sestane tudi na pobudo svojega uradnega govorca ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

Člen 33

Nacionalna kontaktna točka

1.   Vsaka sodelujoča država z ustreznimi nacionalnimi pravnimi ali upravnimi ukrepi imenuje enotno nacionalno kontaktno točko, ki je trajno vzpostavljena in ima jasen mandat. Nacionalni član upravnega odbora obvesti Agencijo o imenovanju nacionalne kontaktne točke in imenovanju vodje nacionalne kontaktne točke ter o vsaki s tem povezani spremembi.

2.   Pristojni nacionalni organ zagotovi, da se nacionalni kontaktni točki zaupajo naloge iz člena 34(2). Vodja nacionalne kontaktne točke ali njegov namestnik zastopa nacionalno kontaktno točko v mreži Reitox.

3.   Nacionalne kontaktne točke so znanstveno neodvisne in skrbijo za kakovost svojih podatkov.

4.   Nacionalne kontaktne točke svoje dejavnosti načrtujejo vnaprej, pri čemer imajo zadostne proračunske in človeške vire, ki se dodelijo iz nacionalnih proračunov in jih sofinancira Agencija v skladu z odstavkom 5 tega člena, da lahko izpolnjujejo svoj mandat in izvajajo svoje naloge iz člena 34(2), ter imajo zadostno opremo in prostore za podporo svojim vsakodnevnim dejavnostim.

5.   Osnovni stroški nacionalne kontaktne točke vsake države članice se sofinancirajo z nepovratnimi sredstvi, ki jih zagotovi Agencija, pod pogojem, da izpolnjuje pogoje iz odstavkov 1 do 4. Za pridobitev tega sofinanciranja vsako leto z Agencijo podpiše sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev. Raven sofinanciranja predlaga izvršni direktor, odobri jo upravni odbor in je predmet rednega pregleda. Agencija lahko na ad hoc osnovi nacionalnim kontaktnim točkam zagotovi dodatno financiranje za sodelovanje pri posebnih projektih in njihovo izvedbo.

6.   Agencija oceni nacionalne kontaktne točke v skladu s členom 35.

Člen 34

Naloge nacionalnih kontaktnih točk

1.   Nacionalne kontaktne točke predstavljajo vmesnik med sodelujočimi državami in Agencijo ter podpirajo njihovo medsebojno interakcijo.

2.   Da bi Agencijo podprla pri izvajanju njene splošne in posebnih nalog iz členov 4 in 5 ter tako prispevala k usklajenemu ukrepanju Unije, vsaka nacionalna kontaktna točka izvaja naslednje naloge:

| (a) | za namene sporočanja teh podatkov Agenciji na nacionalni ravni usklajuje dejavnosti, povezane z zbiranjem in spremljanjem podatkov glede drog; |
| --- | --- |

(a)

za namene sporočanja teh podatkov Agenciji na nacionalni ravni usklajuje dejavnosti, povezane z zbiranjem in spremljanjem podatkov glede drog;

| (b) | zbira ustrezne nacionalne podatke in informacije s področij zajetih v členu 4 v skladu z nacionalnim svežnjem poročil iz člena 6(2), ter jih posreduje Agenciji. Pri tem združuje izkušnje iz različnih sektorjev, zlasti zdravstva, pravosodja in kazenskega pregona, ter, kadar je ustrezno, sodeluje s strokovnjaki in nacionalnimi organizacijami, znanstveno skupnostjo, organizacijami civilne družbe in drugimi ustreznimi deležniki, dejavnimi na področju politike o drogah; |
| --- | --- |

(b)

zbira ustrezne nacionalne podatke in informacije s področij zajetih v členu 4 v skladu z nacionalnim svežnjem poročil iz člena 6(2), ter jih posreduje Agenciji. Pri tem združuje izkušnje iz različnih sektorjev, zlasti zdravstva, pravosodja in kazenskega pregona, ter, kadar je ustrezno, sodeluje s strokovnjaki in nacionalnimi organizacijami, znanstveno skupnostjo, organizacijami civilne družbe in drugimi ustreznimi deležniki, dejavnimi na področju politike o drogah;

| (c) | prispeva k spremljanju drog in uporabe drog ter poročanju o tem, tudi mednarodnim organizacijam; |
| --- | --- |

(c)

prispeva k spremljanju drog in uporabe drog ter poročanju o tem, tudi mednarodnim organizacijam;

| (d) | po potrebi podpira razvoj novih virov epidemioloških podatkov za nadaljnje pravočasno poročanje o trendih pri uporabi snovi; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi podpira razvoj novih virov epidemioloških podatkov za nadaljnje pravočasno poročanje o trendih pri uporabi snovi;

| (e) | podpira ad hoc in ciljno usmerjeno zbiranje podatkov v zvezi z novimi zdravstvenimi in varnostnimi grožnjami; |
| --- | --- |

(e)

podpira ad hoc in ciljno usmerjeno zbiranje podatkov v zvezi z novimi zdravstvenimi in varnostnimi grožnjami;

| (f) | Agenciji posreduje informacije o novih trendih in izzivih pri uporabi obstoječih psihoaktivnih snovi ali novih kombinacij psihoaktivnih snovi, ki predstavljajo morebitno tveganje za zdravje, ter informacije o možnih zdravstvenih ukrepih; |
| --- | --- |

(f)

Agenciji posreduje informacije o novih trendih in izzivih pri uporabi obstoječih psihoaktivnih snovi ali novih kombinacij psihoaktivnih snovi, ki predstavljajo morebitno tveganje za zdravje, ter informacije o možnih zdravstvenih ukrepih;

| (g) | prispeva k izmenjavi informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistemu zgodnjega opozarjanja v zvezi z njimi v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(g)

prispeva k izmenjavi informacij o novih psihoaktivnih snoveh in sistemu zgodnjega opozarjanja v zvezi z njimi v skladu s poglavjem III;

| (h) | prispeva k določitvi relevantnih kazalnikov in drugih relevantnih naborov podatkov, vključno s smernicami za njihovo uporabo, da se pridobijo zanesljive in primerljive informacije na ravni Unije v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(h)

prispeva k določitvi relevantnih kazalnikov in drugih relevantnih naborov podatkov, vključno s smernicami za njihovo uporabo, da se pridobijo zanesljive in primerljive informacije na ravni Unije v skladu s členom 6;

| (i) | na zahtevo Agencije imenuje nacionalne strokovnjake za konkretne razprave o relevantnih kazalnikih ter za drugo ad hoc in ciljno usmerjeno zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

(i)

na zahtevo Agencije imenuje nacionalne strokovnjake za konkretne razprave o relevantnih kazalnikih ter za drugo ad hoc in ciljno usmerjeno zbiranje podatkov;

| (j) | spodbuja uporabo mednarodno dogovorjenih protokolov in standardov za zbiranje podatkov, ki omogočajo spremljanje drog in uporabo drog v državi; |
| --- | --- |

(j)

spodbuja uporabo mednarodno dogovorjenih protokolov in standardov za zbiranje podatkov, ki omogočajo spremljanje drog in uporabo drog v državi;

| (k) | Agenciji in drugim relevantnim deležnikom predloži letno poročilo o svojih dejavnostih; |
| --- | --- |

(k)

Agenciji in drugim relevantnim deležnikom predloži letno poročilo o svojih dejavnostih;

| (l) | izvaja mehanizme zagotavljanja kakovosti, da se zagotovi zanesljivost podatkov in informacij, ki jih pridobi. |
| --- | --- |

(l)

izvaja mehanizme zagotavljanja kakovosti, da se zagotovi zanesljivost podatkov in informacij, ki jih pridobi.

3.   V skladu s svojimi zmogljivostmi nacionalne kontaktne točke spremljajo, analizirajo in razlagajo ustrezne informacije s področij zajetih v členu 4. Nacionalne kontaktne točke te informacije ter informacije o uporabljenih politikah in rešitvah zagotavljajo Agenciji.

4.   Nacionalne kontaktne točke vzpostavijo in ohranjajo potrebno sodelovanje z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi organi, telesi, agencijami in organizacijami za zbiranje informacij, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog na podlagi odstavka 2.

5.   Nacionalne kontaktne točke pri zbiranju podatkov na podlagi tega člena, kjer je mogoče, zagotovijo, da so zbrani podatki razčlenjeni po biološkem ali družbenem spolu. Pri zbiranju in predstavitvi podatkov v skladu s tem členom upoštevajo z vidika spola občutljive vidike politike na področju drog. Ne posredujejo podatkov, ki omogočajo identifikacijo posameznikov ali majhnih skupin posameznikov. Vzdržijo se posredovanja kakršnih koli informacij, ki se nanašajo na konkretne posameznike.

Člen 35

Ocenjevanje nacionalnih kontaktnih točk

1.   Agencija za vsako nacionalno kontaktno točko oceni, ali z izvajanjem nalog iz člena 34(2) prispeva k izpolnjevanju nalog Agencije. Taka ocenjevanja ne zadevajo drugih funkcij organa, ki gosti nacionalno kontaktno točko, ali splošne strukture, v katero je nacionalna kontaktna točka umeščena.

2.   Ocena iz odstavka 1 temelji na relevantnih informacijah, ki jih deli nacionalna kontaktna točka. Agencija lahko slednjo po potrebi obišče.

3.   Agencija vsako oceno, ki jo izvede na podlagi odstavka 1 predstavi zadevni nacionalni kontaktni točki in pristojnemu nacionalnemu organu. Ocene lahko vključujejo priporočila za izpolnjevanje nalog iz člena 34(2), določijo časovni okvir za njihovo izvajanje ter nudijo podporo Agencije nacionalnim kontaktnim točkam za namene krepitev zmogljivosti.

4.   Kadar so priporočila izdana skupaj s časovnim okvirom za njihovo izvajanje na podlagi odstavka 3, zadevna nacionalna kontaktna točka bodisi Agencijo obvesti, da je sprejela priporočila, bodisi, če se z njimi ne strinja, Agenciji predloži pisno obrazloženo mnenje.

5.   Agencija obvesti upravni odbor o izidu ocen, izvedenih na podlagi odstavka 1, na svoji prvi seji po dokončanju ocene s strani Agencije. Agencija v primeru nestrinjanja z nacionalno kontaktno točko iz odstavka 4 tega člena oceno, priporočila in časovni okvir za njihovo izvajanje predloži upravnemu odboru, da jih ta na svoji naslednji seji odobri z večino svojih članov z glasovalno pravico v skladu s členom 23. Predstavnik zadevne države članice pri tem glasovanju ne sodeluje.

6.   Če nacionalna kontaktna točka do roka, določenega v oceni, iz odstavka 1 ne izpolni nalog iz člena 34(2), upravni odbor na svoji prvi seji po roku, določenem v oceni, z dvotretjinsko večino članov z glasovalno pravico v skladu s členom 23, odloči, da se sofinanciranje ne zagotovi, dokler nacionalna kontaktna točka ne izpolni nalog iz člena 34(2). Predstavnik zadevne države članice pri tem glasovanju ne sodeluje.

7.   Prvo oceno na podlagi odstavka 1 vsake nacionalne kontaktne točke Agencija izvede do 3. julija 2026. Agencija nato oceni nacionalne kontaktne točke po potrebi v rednih časovnih presledkih.

POGLAVJE VI

Finančne določbe

Člen 36

Enotni programski dokument

1.   Upravni odbor vsako leto do 15. decembra sprejme osnutek enotnega programskega dokumenta, ki vsebuje večletno in letno načrtovanje programov ter dokumente iz člena 32 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (30), in sicer na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, po posvetovanju z znanstvenim odborom, ob upoštevanju mnenja Komisije, v zvezi z večletnim načrtovanjem programov pa tudi po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Kadar se upravni odbor odloči, da ne bo upošteval elementov iz mnenja Komisije ali elementov, ki izhajajo iz posvetovanja z Evropskim parlamentom ali znanstvenim odborom, to utemelji. Do 31. januarja naslednjega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži enotni programski dokument.

Enotni programski dokument postane dokončen, ko je splošni proračun Unije dokončno sprejet, in se po potrebi ustrezno prilagodi.

2.   Letni delovni program vsebuje podrobno opredeljene cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki smotrnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter navedbo finančnih in človeških virov, dodeljenih posameznemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Skladen je z večletnim delovnim programom iz odstavka 4. V njem so jasno navedene naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali črtane.

Večletno ali letno načrtovanje programov vključuje informacije o izvajanju okvira mednarodnega sodelovanja iz člena 20(1), točka (a), in o ukrepih, povezanih s tem okvirom. Vključuje tudi načrtovane raziskovalne in inovacijske dejavnosti Agencije iz člena 21.

3.   Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, kadar se Agenciji dodeli nova naloga.

Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe.

4.   V večletnem delovnem programu je določeno splošno strateško načrtovanje, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki smotrnosti. Določeno je tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem.

Načrtovanje virov se letno posodablja. Strateško načrtovanje se posodablja po potrebi, zlasti pa zaradi upoštevanja rezultatov ocene iz člena 51.

5.   Večletni in letni delovni programi se pripravijo v skladu s členom 32 Delegirane uredbe (EU) 2019/715.

Člen 37

Proračun

1.   Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Agencije ter se prikažejo v njenem proračunu.

2.   Proračun Agencije je uravnotežen z vidika prihodkov in odhodkov.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki Agencije zajemajo:

| (a) | prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije iz splošnega proračuna Unije;

| (b) | vse prostovoljne finančne prispevke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

vse prostovoljne finančne prispevke držav članic;

| (c) | pristojbine, plačane za storitve, opravljene v skladu s členom 38; |
| --- | --- |

(c)

pristojbine, plačane za storitve, opravljene v skladu s členom 38;

| (d) | vse finančne prispevke organizacij in organov ter tretjih držav iz člena 53 oziroma 54 ter |
| --- | --- |

(d)

vse finančne prispevke organizacij in organov ter tretjih držav iz člena 53 oziroma 54 ter

| (e) | financiranje Unije v okviru posrednega upravljanja ali v obliki ad hoc nepovratnih sredstev v skladu s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Agencijo, ter določbami zadevnih instrumentov, ki podpirajo politike Unije. |
| --- | --- |

(e)

financiranje Unije v okviru posrednega upravljanja ali v obliki ad hoc nepovratnih sredstev v skladu s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Agencijo, ter določbami zadevnih instrumentov, ki podpirajo politike Unije.

4.   Znesek in vir vseh prihodkov iz odstavka 3, točke (b) do (e), se vključita v letne računovodske izkaze Agencije ter sta jasno navedena v letnem poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju Agencije iz člena 41(3).

5.   Odhodki Agencije vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter operativne stroške. Slednji lahko vključujejo odhodke v podporo nacionalnim kontaktnim točkam iz člena 33(5).

Člen 38

Pristojbine

1.   Agencija lahko na zahtevo opravi naslednje dodatne storitve:

| (a) | prilagojeno usposabljanje; |
| --- | --- |

(a)

prilagojeno usposabljanje;

| (b) | določene podporne dejavnosti za države članice, ki niso bile opredeljene kot prednostne, vendar bi bilo lahko njihovo izvajanje koristno, če bi bile podprte z nacionalnimi viri; |
| --- | --- |

(b)

določene podporne dejavnosti za države članice, ki niso bile opredeljene kot prednostne, vendar bi bilo lahko njihovo izvajanje koristno, če bi bile podprte z nacionalnimi viri;

| (c) | programe za krepitev zmogljivosti za tretje države, ki niso zajeti z ločenim namenskim financiranjem Unije; |
| --- | --- |

(c)

programe za krepitev zmogljivosti za tretje države, ki niso zajeti z ločenim namenskim financiranjem Unije;

| (d) | ocenjevanje nacionalnih organov, ustanovljenih v tretjih državah, zlasti državah kandidatkah, na podlagi člena 20(3); |
| --- | --- |

(d)

ocenjevanje nacionalnih organov, ustanovljenih v tretjih državah, zlasti državah kandidatkah, na podlagi člena 20(3);

| (e) | druge prilagojene storitve, ki se opravljajo na zahtevo sodelujoče države ter zahtevajo naložbo dodatnih virov v podporo nacionalnim dejavnostim.
  Agencija zaračuna pristojbine za opravljanje storitev iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(e)

druge prilagojene storitve, ki se opravljajo na zahtevo sodelujoče države ter zahtevajo naložbo dodatnih virov v podporo nacionalnim dejavnostim.

Agencija zaračuna pristojbine za opravljanje storitev iz prvega pododstavka.

2.   Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja in po posvetovanju s Komisijo na pregleden način določi metodo za izračun pristojbin in način njihovega plačila.

3.   Pristojbine so sorazmerne s stroški opravljenih storitev, zagotovljenih na stroškovno učinkovit način, in zadostujejo za kritje teh stroškov. Določijo se na taki ravni, da se zagotovi njihova nediskriminatornost in prepreči nepotrebno finančno ali upravno breme za deležnike.

4.   Pristojbine so določene na taki ravni, da bi se izognili primanjkljaju ali znatnemu kopičenju presežka v proračunu Agencije. Če se znatno pozitivno stanje proračuna, ki je posledica zagotavljanja storitev, kritih s pristojbinami, ponavlja ali če je znatno negativno stanje posledica zagotavljanja storitev, kritih s pristojbinami, upravni odbor opravi revizijo metode izračuna pristojbin v skladu s postopkom iz odstavka 2.

5.   Kadar je ustrezno, Agencija v okviru postopka za pripravo zaključnega računa iz člena 41 vključi poročilo o zaračunanih pristojbinah in njihovem vplivu na proračun Agencije.

Člen 39

Določitev proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto, vključno s kadrovskim načrtom, ter ga pošlje upravnemu odboru.

2.   Upravni odbor na podlagi osnutka iz odstavka 1 sprejme začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto.

3.   Začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Agencije se pošlje Komisiji vsako leto do 31. januarja. Upravni odbor pošlje končni osnutek načrta Komisiji do 31. marca.

4.   Komisija načrt prihodkov in odhodkov Agencije skupaj s predlogom splošnega proračuna Unije pošlje proračunskemu organu.

5.   Komisija na podlagi načrta prihodkov in odhodkov Agencije v predlog splošnega proračuna Unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne za kadrovski načrt, in znesek subvencije v breme splošnega proračuna ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

6.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Agenciji.

7.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Agencije.

8.   Upravni odbor sprejme proračun Agencije z dvotretjinsko večino glasov članov z glasovalno pravico. Proračun postane dokončen, ko je splošni proračun Unije dokončno sprejet. Kadar je potrebno, se proračun ustrezno prilagodi.

9.   Delegirana uredba (EU) 2019/715 se uporablja za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun Agencije.

Člen 40

Izvrševanje proračuna

1.   Proračun Agencije izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto pošlje vse informacije, ki so relevantne za postopke ocenjevanja iz člena 51.

Člen 41

Priprava zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja Agencije do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun.

2.   Računovodja Komisije do 31. marca naslednjega proračunskega leta Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun Agencije, konsolidiran z zaključnim računom Komisije.

3.   Agencija do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

4.   Izvršni direktor po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Agencije na podlagi člena 246 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (31) pripravi končni zaključni račun Agencije na lastno odgovornost in ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

5.   Izvršni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegova opažanja do 30. septembra. Izvršni direktor pošlje ta odgovor tudi upravnemu odboru.

6.   Upravni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Agencije.

7.   Računovodja do 1. julija, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, končni zaključni račun, skupaj z mnenjem upravnega odbora, pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

8.   Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega leta.

9.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na zahtevo Evropskega parlamenta predloži vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 261(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

Člen 42

Finančna pravila

Upravni odbor sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo, po posvetovanju s Komisijo. Finančna pravila ne odstopajo od Delegirane uredbe (EU) 2019/715, razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Agencije in je Komisija dala predhodno soglasje.

POGLAVJE VII

Osebje

Člen 43

Splošna določba

1.   Za osebje Agencije se uporabljajo kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za izvajanje kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Agencija pri zaposlovanju osebja iz tretjih držav po sklenitvi sporazumov iz člena 54 ravna v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 44

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1.   Agencija lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno pri Agenciji. Za napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno pri Agenciji, ne veljajo kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Upravni odbor sprejme sklep, v katerem določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Agencijo.

POGLAVJE VIII

Splošne in končne določbe

Člen 45

Privilegiji in imunitete

Za Agencijo in njeno osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU.

Člen 46

Jezikovna ureditev

Za Agencijo se uporablja Uredba Sveta št. 1 (32).

32

Člen 47

Preglednost

1.   Za dokumente Agencije se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001.

2.   Za obdelovanje osebnih podatkov Agencije se uporablja Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (33).

3.   Upravni odbor v šestih mesecih od datuma svoje prve seje po 2. juliju 2024 določi ukrepe, na podlagi katerih Agencija uporablja Uredbo (EU) 2018/1725, vključno z ukrepi v zvezi z imenovanjem pooblaščene osebe za varstvo podatkov pri Agenciji. Ti ukrepi se določijo po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Člen 48

Boj proti goljufijam

1.   Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se za Agencijo uporablja Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013.

2.   Agencija do 1. oktobra 2023 pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah OLAF in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence Agencije, pri čemer uporabi predlogo, določeno v Prilogi k navedenemu sporazumu.

3.   Računsko sodišče ima pooblastila za opravljanje revizij na podlagi dokumentov in na kraju samem, pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so sredstva Unije prejeli od Agencije.

4.   OLAF in EJT lahko v okviru svojih mandatov ter v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (34) izvajata preiskave, pri čemer lahko OLAF izvaja tudi preglede in inšpekcije na kraju samem, da ugotovita, ali je v zvezi z nepovratnimi sredstvi ali pogodbami, ki jih financira Agencija, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki vpliva na finančne interese Unije.

5.   Brez poseganja v odstavke 1 do 4 tega člena delovni sporazumi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami iz členov 53 in 54 ter pogodbe, sporazumi in sklepi Agencije o nepovratnih sredstvih vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij in preiskav iz odstavkov 3 in 4 tega člena v skladu z njunimi pristojnostmi.

Člen 49

Varstvo tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov

1.   Agencija sprejme svoja varnostna pravila, enakovredna varnostnim pravilom Komisije za varovanje tajnih podatkov EU in občutljivih netajnih podatkov, kot so določena v sklepih (EU, Euratom) 2015/443 in (EU, Euratom) 2015/444. Varnostna pravila Agencije med drugim zajemajo določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takih podatkov.

2.   Agencija lahko izmenjuje tajne informacije z ustreznimi organi tretje države ali mednarodne organizacije ali deli tajne podatke EU z drugim organom, uradom ali agencijo Unije le v okviru upravnih dogovorov. Upravne dogovore odobri upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Če upravni dogovor ne obstaja, o vsakem izrednem ad hoc posredovanju tajnih podatkov EU drugemu organu, uradu ali agenciji Unije odloči izvršni direktor po posvetovanju s Komisijo.

Člen 50

Odgovornost

1.   Pogodbene obveznosti Agencije ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene Agencija, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   V primeru nepogodbene odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki so jo povzročile njene službe ali njeno osebje pri opravljanju svojih dolžnosti.

4.   Za reševanje odškodninskih sporov iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije.

5.   Osebno odgovornost osebja do Agencije urejajo kadrovski predpisi ali pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 51

Ocena in pregled

1.   Komisija do 3. julija 2029 in nato vsakih pet let v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost Agencije z vidika njenih ciljev, mandata, nalog in lokacije. V takih ocenah so obravnavane zlasti morebitna potreba po spremembi mandata Agencije in finančne posledice take spremembe. Komisija v svoji prvi oceni posebno pozornost nameni spremembam mandata in nalog Agencije, ki jih uvaja ta uredba.

2.   Med vsako drugo oceno Komisija oceni tudi rezultate Agencije glede na njene cilje, mandat in naloge, vključno s tem, ali je glede na te cilje, mandat in naloge nadaljnji obstoj Agencije upravičen.

3.   Komisija o ugotovitvah ocene na podlagi tega člena poroča Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve iz ocene se objavijo.

Člen 52

Upravne poizvedbe

Dejavnosti Agencije so predmet poizvedb evropskega varuha človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

Člen 53

Sodelovanje z drugimi organizacijami in organi

1.   Agencija si dejavno prizadeva za sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in drugimi organi, zlasti z organi Unije, vladnimi in nevladnimi ter tehničnimi organi, ki so pristojni za zadeve, zajete v tej uredbi, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s takimi organi, v skladu s PDEU in določbami o pristojnostih teh organov. Ti delovni dogovori ne zajemajo izmenjave tajnih podatkov.

2.   Upravni odbor sprejme delovne dogovore iz prvega odstavka na podlagi osnutkov, ki jih predloži izvršni direktor, in po predhodni odobritvi Komisije. Kadar Komisija izrazi nestrinjanje s temi delovnimi dogovori, jih upravni odbor sprejme s tričetrtinsko večino članov s pravico glasovanja.

3.   Upravni odbor sprejme dopolnitve ali spremembe obstoječih delovnih dogovorov, ki so po obsegu omejene ter ne spreminjajo splošnega področja uporabe in namena delovnih dogovorov, ali tehnične delovne dogovore z drugimi tehničnimi organi na podlagi osnutkov, ki jih predloži izvršni direktor, in po predhodnem obvestilu Komisiji.

4.   Agencija delovne dogovore, ki jih sklene na podlagi tega člena, objavi na svojem spletišču.

Člen 54

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Pri delu Agencije lahko sodelujejo tretje države, ki so z Unijo v ta namen sklenile sporazum.

2.   Na podlagi ustreznih določb sporazumov iz odstavka 1 se dosežejo dogovori, v katerih so navedeni zlasti značaj, obseg in način sodelovanja zadevnih tretjih držav pri delu Agencije, vključno z določbami o udeležbi pri pobudah Agencije, finančnih prispevkih in osebju.

Kar zadeva kadrovska vprašanja, so dogovori iz prvega pododstavka v vseh pogledih skladni s kadrovskimi predpisi.

Člen 55

Sodelovanje z organizacijami civilne družbe

1.   Agencija ohranja sodelovanje z ustreznimi organizacijami civilne družbe, dejavnimi na področjih, ki jih zajema ta uredba, na nacionalni ravni, ravni Unije ali mednarodni ravni, za namene posvetovanja, izmenjave informacij in združevanja znanja s sodelovanjem s temi organizacijami civilne družbe. V ta namen imenuje enotno kontaktno točko, ki pod vodstvom izvršnega direktorja zagotavlja redno obveščanje organizacij civilne družbe o njenih dejavnostih, tudi s postavitvijo namenske spletne strani ali na druge ustrezne načine. Poleg tega omogoči, da organizacije civilne družbe predložijo podatke in informacije, pomembne za njene dejavnosti.

2.   Agencija pri obravnavi posebnih tem, kadar je ustrezno, opravi namenske izmenjave z organizacijami civilne družbe z ustreznimi kvalifikacijami in izkušnjami v zvezi z zadevno temo.

3.   Organizacije civilne družbe iz odstavkov 1 in 2 se vpišejo v register za preglednost, vzpostavljen z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. maja 2021 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (35). Agencija seznam teh organizacij civilne družbe objavi.

Člen 56

Sporazum o sedežu in pogoji delovanja

1.   Potrebne določbe glede umestitve Agencije v državi članici, v kateri ima Agencija sedež, opreme, ki jo da ta država članica na voljo, in posebna pravila, ki se v tej državi članici uporabljajo za člane upravnega odbora, osebje Agencije, vključno z izvršnim direktorjem, in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med Agencijo in to državo članico.

2.   Država članica, v kateri ima Agencija sedež, zagotovi najboljše možne pogoje za nemoteno in učinkovito delovanje Agencije, vključno z večjezičnim evropsko usmerjenim izobraževanjem in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 57

Pravno nasledstvo

1.   Agencija je pravna naslednica vseh pogodb, ki jih je sklenil EMCDDA, ter vseh njegovih obveznosti in pridobljene lastnine.

2.   Ta uredba ne vpliva na pravno veljavnost sporazumov in dogovorov, ki jih je EMCDDA sklenil pred 2. julijem 2024.

Člen 58

Prehodna ureditev glede upravnega odbora

1.   Upravni odbor EMCDDA nadaljuje svoje delo in delovanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1920/2006 in pravil iz navedene uredbe, dokler niso v skladu s členom 23 te uredbe imenovani vsi predstavniki upravnega odbora.

2.   Države članice do 1. aprila 2024 Komisijo uradno obvestijo o imenih oseb, ki so jih v skladu s členom 23 imenovale za člane in namestnike članov upravnega odbora.

3.   Upravni odbor, ustanovljen v skladu s členom 23, se sestane na prvi seji do 3. avgusta 2024. Ob tej priložnosti lahko upravni odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 59

Prehodna ureditev glede izvršnega direktorja

1.   Direktorju EMCDDA, imenovanemu na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 1920/2006, se za preostanek njegovega mandata dodelijo odgovornosti izvršnega direktorja, kot so določene v členu 30 te uredbe. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni.

Če se mandat direktorja EMCDDA izteče med 1. julijem 2023 in 2. julijem 2024 ter če ta mandat še ni bil podaljšan na podlagi Uredbe (ES) št. 1920/2006, se samodejno podaljša do 3. julija 2025.

2.   Kadar direktor, imenovan na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 1920/2006, ne želi ali ne more delovati v skladu z odstavkom 1 tega člena, upravni odbor imenuje začasnega izvršnega direktorja, ki opravlja dolžnosti, dodeljene izvršnemu direktorju, za obdobje največ 18 mesecev do imenovanja izvršnega direktorja v skladu s členom 29(2).

Člen 60

Prehodna ureditev glede nacionalnih kontaktnih točk

Člani upravnega odbora Agenciji do 1. junija 2024 sporočijo ime institucij, ki so bile imenovane kot nacionalne kontaktne točke v skladu s členom 33(1), in ime vodij nacionalnih kontaktnih točk. V ta namen lahko člani upravnega odbora pošljejo elektronsko sporočilo, ki potrjuje sedanje nespremenjeno stanje.

Člen 61

Prehodne proračunske določbe

Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 14 Uredbe (ES) št. 1920/2006, se izvede v skladu s pravili iz člena 15 navedene uredbe.

Člen 62

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1920/2006

1.   Uredba (ES) št. 1920/2006 se razveljavi z učinkom od 2. julija 2024. Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje kot sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

2.   Notranja pravila in ukrepi, ki jih sprejme upravni odbor na podlagi Uredbe (ES) št. 1920/2006, ostanejo v veljavi po 2. juliju 2024, razen če upravni odbor pri uporabi te uredbe odloči drugače.

Člen 63

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 2. julija 2024.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 323, 26.8.2022, str. 88.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 27. junija 2023.

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 302/93 z dne 8. februarja 1993 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (UL L 36, 12.2.1993, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (UL L 376, 27.12.2006, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

7

(8)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

8

(9)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

9

(10)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

10

(11)  Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami (UL L 335, 11.11.2004, str. 8).

11

(12)  Uredba (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah (UL L 47, 18.2.2004, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Unijo in tretjimi državami (UL L 22, 26.1.2005, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138).

14

(15)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (UL L 319, 4.12.2015, str. 1).

16

(17)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Unije za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

17

(18)  Uredba (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (UL L 142, 30.4.2004, str. 1).

18

(19)  Uredba (EU) 2019/127 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 (UL L 30, 31.1.2019, str. 74).

19

(20)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

20

(21)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

21

(22)  Direktiva 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (UL L 121, 1.5.2001, str. 34).

22

(23)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

23

(24)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2022/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (UL L 314, 6.12.2022, str. 26).

25

(26)  Sklep Komisije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere 2021/C 393 I/02 (UL C 393 I, 29.9.2021, str. 3).

26

(27)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

27

(28)  Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

28

(29)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

29

(30)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 z dne 18. decembra 2018 o okvirni finančni uredbi za organe, ustanovljene na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom, iz člena 70 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 122, 10.5.2019, str. 1).

30

(31)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

31

(32)  Uredba Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385).

32

(33)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

33

(34)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

34

(35)  
  UL L 207, 11.6.2021, str. 1.

35

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 1920/2006 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1 |
| Člen 8 | Člen 2 |
| – | Člen 3 |
| Člen 1(2) | Člen 4 |
| Člen 2 | Člen 5 |
| Člen 1(3) in (5), člen 2, točke (a), (b) in (c) | Člen 6 |
| Priloga I | Člen 7 |
| Členi 5a do 5d | Členi 8 do 11 |
| – | Člen 12 |
| – | Člen 13 |
| – | Člen 14 |
| – | Člen 15 |
| – | Člen 16 |
| – | Člen 17 |
| – | Člen 18 |
| – | Člen 19 |
| Člen 2(d) | Člen 20 |
| – | Člen 21 |
| – | Člen 22 |
| Člen 9(1) | Člen 23 |
| – | Člen 24 |
| Člen 9(2) | Člen 25 |
| Člen 9(3) | Člen 26 |
| Člen 9(1), tretji pododstavek | Člen 27 |
| Člen 10 | Člen 28 |
| Člen 11 | Člena 29 in 30 |
| Člen 13 | Člen 31 |
| Člen 5(1) | Člen 32 |
| Člen 5(3) | Člen 33 |
| Člen 5(2) | Člen 34 |
| – | Člen 35 |
| Člen 9(4), (5) in (6) | Člen 36 |
| Člen 14(1) do (4) | Člen 37 |
| – | Člen 38 |
| Člen 14(5) do (9) | Člen 39 |
| Člen 15(1) | Člen 40 |
| Člen 15(2) do (9) | Člen 41 |
| – | Člen 42 |
| Člen 18 | Člen 43 |
| Člen 18, peti odstavek | Člen 44 |
| Člen 17 | Člen 45 |
| – | Člen 46 |
| Člena 6 in 7 | Člen 47 |
| Člen 16 | Člen 48 |
| – | Člen 49 |
| Člen 19 | Člen 50 |
| Člen 23 | Člen 51 |
| – | Člen 52 |
| Člen 20 | Člen 53 |
| Člen 21 | Člen 54 |
| – | Člen 55 |
| – | Člen 56 |
| – | Člen 57 |
| – | Člen 58 |
| – | Člen 59 |
| – | Člen 60 |
| – | Člen 61 |
| Člen 24 | Člen 62 |
| Člen 25 | Člen 63 |

Uredba (ES) št. 1920/2006

Ta uredba

Člen 1(1)

Člen 1

Člen 8

Člen 2

–

Člen 3

Člen 1(2)

Člen 4

Člen 2

Člen 5

Člen 1(3) in (5), člen 2, točke (a), (b) in (c)

Člen 6

Priloga I

Člen 7

Členi 5a do 5d

Členi 8 do 11

–

Člen 12

–

Člen 13

–

Člen 14

–

Člen 15

–

Člen 16

–

Člen 17

–

Člen 18

–

Člen 19

Člen 2(d)

Člen 20

–

Člen 21

–

Člen 22

Člen 9(1)

Člen 23

–

Člen 24

Člen 9(2)

Člen 25

Člen 9(3)

Člen 26

Člen 9(1), tretji pododstavek

Člen 27

Člen 10

Člen 28

Člen 11

Člena 29 in 30

Člen 13

Člen 31

Člen 5(1)

Člen 32

Člen 5(3)

Člen 33

Člen 5(2)

Člen 34

–

Člen 35

Člen 9(4), (5) in (6)

Člen 36

Člen 14(1) do (4)

Člen 37

–

Člen 38

Člen 14(5) do (9)

Člen 39

Člen 15(1)

Člen 40

Člen 15(2) do (9)

Člen 41

–

Člen 42

Člen 18

Člen 43

Člen 18, peti odstavek

Člen 44

Člen 17

Člen 45

–

Člen 46

Člena 6 in 7

Člen 47

Člen 16

Člen 48

–

Člen 49

Člen 19

Člen 50

Člen 23

Člen 51

–

Člen 52

Člen 20

Člen 53

Člen 21

Člen 54

–

Člen 55

–

Člen 56

–

Člen 57

–

Člen 58

–

Člen 59

–

Člen 60

–

Člen 61

Člen 24

Člen 62

Člen 25

Člen 63

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/48

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1323

z dne 27. junija 2023

o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Novo Zelandijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena (91)1, člena 100(2) in člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. maja 2018 pooblastil Komisijo za pogajanja o Sporazumu o prosti trgovini z Novo Zelandijo. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. maja 2018 pooblastil Komisijo za pogajanja o Sporazumu o prosti trgovini z Novo Zelandijo.

| (2) | Pogajanja o Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Novo Zelandijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so bila uspešno zaključena 30. junija 2022. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja o Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Novo Zelandijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so bila uspešno zaključena 30. junija 2022.

| (3) | Sporazum bi bilo treba podpisati – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis, v imenu Unije, Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Novo Zelandijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri, s pridržkom sklenitve Sporazuma (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 27. junija 2023

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  Besedilo sporazuma se objavi skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

1

---

UREDBE

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/50

---

UREDBA SVETA (EU) 2023/1324

z dne 29. junija 2023

o spremembi Uredbe (EU) 2022/109 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter Uredbe (EU) 2023/194 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2023/194 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. Celotne dovoljene ulove (TAC) in ukrepe, ki so funkcionalno povezani s TAC, določene z Uredbo (EU) 2023/194, bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali objava znanstvenega mnenja in izidi posvetovanj s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2023/194 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. Celotne dovoljene ulove (TAC) in ukrepe, ki so funkcionalno povezani s TAC, določene z Uredbo (EU) 2023/194, bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali objava znanstvenega mnenja in izidi posvetovanj s tretjimi državami.

| (2) | Uredba (EU) 2023/194 določa nični TAC za sardona (Engraulis encrasicolus) na podobmočjih 9 in 10 Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter v vodah Unije razdelka 34.1.1 Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF) za obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024, dokler ICES ne objavi svojega znanstvenega mnenja za navedeni stalež in za navedeno obdobje. Da se omogoči nadaljevanje ribolova do določitve dokončnega TAC za navedeni stalež na podlagi navedenega znanstvenega mnenja, bi bilo treba določiti začasni TAC na ravni 4 564 ton za obdobje od 1. julija 2023 do 30. septembra 2023. Navedena raven ustreza ulovom navedenega staleža v tretjem četrtletju leta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2023/194 določa nični TAC za sardona (Engraulis encrasicolus) na podobmočjih 9 in 10 Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter v vodah Unije razdelka 34.1.1 Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF) za obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024, dokler ICES ne objavi svojega znanstvenega mnenja za navedeni stalež in za navedeno obdobje. Da se omogoči nadaljevanje ribolova do določitve dokončnega TAC za navedeni stalež na podlagi navedenega znanstvenega mnenja, bi bilo treba določiti začasni TAC na ravni 4 564 ton za obdobje od 1. julija 2023 do 30. septembra 2023. Navedena raven ustreza ulovom navedenega staleža v tretjem četrtletju leta 2022.

| (3) | Unija, Združeno kraljestvo in Norveška so se 12. maja 2023 posvetovali o ravni ribolovnih možnosti za papalino (Sprattus sprattus) na podobmočju ICES 4 in v razdelku ICES 3a za obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024 ter o ravni TAC za papalino za navedeno obdobje v vodah Unije in Združenega kraljestva podobmočja ICES 4 in razdelka ICES 2a ter v vodah Unije in norveških vodah razdelka ICES 3a. Ta posvetovanja so potekala na podlagi stališča Unije, ki ga je Svet potrdil 4. maja 2023. Te TAC bi bilo zato treba določiti na ravneh, dogovorjenih z Združenim kraljestvom in Norveško. |
| --- | --- |

(3)

Unija, Združeno kraljestvo in Norveška so se 12. maja 2023 posvetovali o ravni ribolovnih možnosti za papalino (Sprattus sprattus) na podobmočju ICES 4 in v razdelku ICES 3a za obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024 ter o ravni TAC za papalino za navedeno obdobje v vodah Unije in Združenega kraljestva podobmočja ICES 4 in razdelka ICES 2a ter v vodah Unije in norveških vodah razdelka ICES 3a. Ta posvetovanja so potekala na podlagi stališča Unije, ki ga je Svet potrdil 4. maja 2023. Te TAC bi bilo zato treba določiti na ravneh, dogovorjenih z Združenim kraljestvom in Norveško.

| (4) | Unija in Združeno kraljestvo sta se 4. maja 2023 posvetovala o ravni TAC za papalino v vodah Unije in Združenega kraljestva razdelkov ICES 7d in 7e za obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024. Ta posvetovanja so bila opravljena na podlagi člena 498(2), (4) in (6) Sporazuma o trgovini in sodelovanju (2) ter na podlagi stališča Unije, ki ga je Svet potrdil 27. aprila 2023. Izid teh posvetovanj je bil dokumentiran v pisnem zapisniku. Ta TAC bi bilo zato treba določiti na ravni, dogovorjeni z Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(4)

Unija in Združeno kraljestvo sta se 4. maja 2023 posvetovala o ravni TAC za papalino v vodah Unije in Združenega kraljestva razdelkov ICES 7d in 7e za obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024. Ta posvetovanja so bila opravljena na podlagi člena 498(2), (4) in (6) Sporazuma o trgovini in sodelovanju (2) ter na podlagi stališča Unije, ki ga je Svet potrdil 27. aprila 2023. Izid teh posvetovanj je bil dokumentiran v pisnem zapisniku. Ta TAC bi bilo zato treba določiti na ravni, dogovorjeni z Združenim kraljestvom.

| (5) | Glede na to, da je za več staležev bodisi biomasa pod mejno referenčno točko (Blim) bodisi ICES ne določa referenčnih točk ohranjanja, temveč priporoča ničelni ulov ali prekinitev ciljnega ribolova, bi bilo treba v letu 2023 prepovedati vsakoletno prilagodljivost na podlagi členov 3 in 4 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (3). |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da je za več staležev bodisi biomasa pod mejno referenčno točko (Blim) bodisi ICES ne določa referenčnih točk ohranjanja, temveč priporoča ničelni ulov ali prekinitev ciljnega ribolova, bi bilo treba v letu 2023 prepovedati vsakoletno prilagodljivost na podlagi členov 3 in 4 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (3).

| (6) | Kode za več pogojev v zvezi z norveškimi kvotami v okviru TAC iz dela B Priloge IA k Uredbi (EU) 2023/194, ki določajo, na katerih območjih Norveška lahko lovi količine rib, ki so ji na voljo, manjkajo ali so nepravilne in bi bilo zato treba spremeniti Prilogo IA k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Kode za več pogojev v zvezi z norveškimi kvotami v okviru TAC iz dela B Priloge IA k Uredbi (EU) 2023/194, ki določajo, na katerih območjih Norveška lahko lovi količine rib, ki so ji na voljo, manjkajo ali so nepravilne in bi bilo zato treba spremeniti Prilogo IA k navedeni uredbi.

| (7) | Člena 15 in 17 Uredbe (EU) 2022/2056 Evropskega parlamenta in Sveta (4) prepovedujeta obdržanje na krovu, pretovarjanje, shranjevanje na ribiškem plovilu ali iztovarjanje katerega koli celega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) ali njegovih delov oziroma katerega koli celega svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) ali njegovih delov na območju, ki ga zajema Konvencija o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (WCPFC). Da bi se izognili prekrivanju določb o isti zadevi, je primerno črtati člen 45 Uredbe (EU) 2023/194. |
| --- | --- |

(7)

Člena 15 in 17 Uredbe (EU) 2022/2056 Evropskega parlamenta in Sveta (4) prepovedujeta obdržanje na krovu, pretovarjanje, shranjevanje na ribiškem plovilu ali iztovarjanje katerega koli celega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) ali njegovih delov oziroma katerega koli celega svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) ali njegovih delov na območju, ki ga zajema Konvencija o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (WCPFC). Da bi se izognili prekrivanju določb o isti zadevi, je primerno črtati člen 45 Uredbe (EU) 2023/194.

| (8) | Na podlagi več priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) lahko Unija na zahtevo določeni odstotek svoje kvote za staleže na območju konvencije ICCAT, ki je ostala v predzadnjem ali predhodnem letu neizkoriščena, prenese v dano leto v skladu s pravili, ki jih za vsak stalež ICCAT določi ICCAT. Uredba Sveta (EU) 2022/109 (5) in Uredba (EU) 2023/194 določata kvote Unije za staleže ICCAT za leto 2022 oziroma leto 2023 v skladu z izidom letnega zasedanja ICCAT v predhodnem letu, pri katerem se po potrebi upoštevajo prenosi neporabljenih kvot Unije. Teh prenosov ne bi smelo biti mogoče kombinirati s prenosi kvot iz člena 4 Uredbe (ES) št. 847/96 in zato bi bilo treba uporabo takšnih prenosov za navedeno obdobje prepovedati. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi več priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) lahko Unija na zahtevo določeni odstotek svoje kvote za staleže na območju konvencije ICCAT, ki je ostala v predzadnjem ali predhodnem letu neizkoriščena, prenese v dano leto v skladu s pravili, ki jih za vsak stalež ICCAT določi ICCAT. Uredba Sveta (EU) 2022/109 (5) in Uredba (EU) 2023/194 določata kvote Unije za staleže ICCAT za leto 2022 oziroma leto 2023 v skladu z izidom letnega zasedanja ICCAT v predhodnem letu, pri katerem se po potrebi upoštevajo prenosi neporabljenih kvot Unije. Teh prenosov ne bi smelo biti mogoče kombinirati s prenosi kvot iz člena 4 Uredbe (ES) št. 847/96 in zato bi bilo treba uporabo takšnih prenosov za navedeno obdobje prepovedati.

| (9) | Pet držav članic je Komisiji predložilo spremembe svojega načrta za upravljanje gojenja v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Komisija je na podlagi teh sprememb 9. maja 2023 sekretariatu ICCAT poslala spremenjeni načrt Unije za upravljanje gojenja za leto 2023, ICCAT pa je te spremembe tega načrta Unije objavila 11. maja 2023. Največji vnos v ribogojnice in njihovo zmogljivost v Uniji bi bilo zato treba spremeniti v skladu s temi spremembami. |
| --- | --- |

(9)

Pet držav članic je Komisiji predložilo spremembe svojega načrta za upravljanje gojenja v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Komisija je na podlagi teh sprememb 9. maja 2023 sekretariatu ICCAT poslala spremenjeni načrt Unije za upravljanje gojenja za leto 2023, ICCAT pa je te spremembe tega načrta Unije objavila 11. maja 2023. Največji vnos v ribogojnice in njihovo zmogljivost v Uniji bi bilo zato treba spremeniti v skladu s temi spremembami.

| (10) | Uredbi (EU) 2023/194 in (EU) 2022/109 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbi (EU) 2023/194 in (EU) 2022/109 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Da bi se lahko ribolov nadaljeval od 1. julija 2023 naprej, bi morala ta uredba začeti veljati nemudoma. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se lahko ribolov nadaljeval od 1. julija 2023 naprej, bi morala ta uredba začeti veljati nemudoma.

| (12) | Določbe iz te uredbe, ki spreminjajo nekatere določbe iz Uredbe (EU) 2023/194, bi se morale uporabljati od 1. januarja 2023 v skladu z obdobjem uporabe navedenih spremenjenih določb. Določbe te uredbe v zvezi z ribolovnimi možnostmi za sardona in papalino ter črtanje člena 45 Uredbe (EU) 2023/194 bi se morali uporabljati od 1. julija 2023. Določbe iz te uredbe o ICCAT, ki spreminjajo nekatere določbe iz Uredbe (EU) 2022/109, bi se morale uporabljati od 1. januarja 2022 v skladu z obdobjem uporabe navedenih spremenjenih določb. Takšna retroaktivna uporaba ne vpliva na načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj se zadevne ribolovne možnosti s temi spremembami povečajo ali pa ustrezne količine še niso bile prenesene na podlagi člena 4(2) Uredbe (ES) št. 847/96 – |
| --- | --- |

(12)

Določbe iz te uredbe, ki spreminjajo nekatere določbe iz Uredbe (EU) 2023/194, bi se morale uporabljati od 1. januarja 2023 v skladu z obdobjem uporabe navedenih spremenjenih določb. Določbe te uredbe v zvezi z ribolovnimi možnostmi za sardona in papalino ter črtanje člena 45 Uredbe (EU) 2023/194 bi se morali uporabljati od 1. julija 2023. Določbe iz te uredbe o ICCAT, ki spreminjajo nekatere določbe iz Uredbe (EU) 2022/109, bi se morale uporabljati od 1. januarja 2022 v skladu z obdobjem uporabe navedenih spremenjenih določb. Takšna retroaktivna uporaba ne vpliva na načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj se zadevne ribolovne možnosti s temi spremembami povečajo ali pa ustrezne količine še niso bile prenesene na podlagi člena 4(2) Uredbe (ES) št. 847/96 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (EU) 2023/194

Uredba (EU) 2023/194 se spremeni:

| (a) | člen 45 se črta; |
| --- | --- |

(a)

člen 45 se črta;

| (b) | prilogi IA in ID se spremenita v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

prilogi IA in ID se spremenita v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (c) | Priloga VI se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

Priloga VI se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Sprememba Uredbe (EU) 2022/109

Priloga ID k Uredbi (EU) 2022/109 se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2023. Vendar se:

| (a) | člen 2 uporablja od 1. januarja 2022; |
| --- | --- |

(a)

člen 2 uporablja od 1. januarja 2022;

| (b) | člen 1, točka (a), uporablja od 1. julija 2023; |
| --- | --- |

(b)

člen 1, točka (a), uporablja od 1. julija 2023;

| (c) | v Prilogi I, točka 1, podtočki (b) in (b), uporabljata od 1. julija 2023. |
| --- | --- |

(c)

v Prilogi I, točka 1, podtočki (b) in (b), uporabljata od 1. julija 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2023/194 z dne 30. januarja 2023 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024 (UL L 28, 31.1.2023, str. 1).

1

(2)  Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (UL L 149, 30.4.2021, str. 10).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

3

(4)  Uredba (EU) 2022/2056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o določitvi ohranitvenih in upravljalnih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o ribištvu v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (UL L 276, 26.10.2022, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) 2022/109 z dne 27. januarja 2022 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 21, 31.1.2022, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1).

6

---

PRILOGA I

Priloge k Uredbi (EU) 2023/194 se spremenijo:

| (1) | v Prilogi IA:






  (a) | v delu A se tabela za sardona (Engraulis encrasicolus) na podobmočjih ICES 9 in 10 ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | sardon

  Engraulis encrasicolus | Območje: | 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | 2 183 | (1) | Previdnostni TAC |
| Portugalska | 2 381 | (1) |
| Unija | 4 564 | (1) |
| | | |
| TAC | 4 564 | (1) |
| (1) | Ta kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. septembra 2023.“; |

(1)

v Prilogi IA:

(a)

v delu A se tabela za sardona (Engraulis encrasicolus) na podobmočjih ICES 9 in 10 ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

sardon

Engraulis encrasicolus

Območje:

9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1

(ANE/9/3411)

Španija

2 183

(1)

Previdnostni TAC

Portugalska

2 381

(1)

Unija

4 564

(1)

TAC

4 564

(1)

(1)

Ta kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. septembra 2023.“;

| (b) | v delu B se tabele za spodaj navedene staleže nadomestijo z naslednjim:






  (i) | tabela za papalino in z njo povezan prilov (Sprattus sprattus) v razdelku ICES 3a se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | papalina in z njo povezan prilov

  Sprattus sprattus | Območje: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Danska | 17 608 | (1)(2)(3) | Analitski TAC |
| Nemčija | 37 | (1)(2)(3) |
| Švedska | 6 662 | (1)(2)(3) |
| Unija | 24 307 | (1)(2)(3) |
| | | |
| TAC | 26 278 | (2) |
| (1) | Do 5 % kvote lahko sestavlja prilov mola in vahnje (OTH/*03A.). Prilov mola in vahnje, ki se všteva v kvoto na podlagi te določbe, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto na podlagi 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote. |
| (2) | Ta kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. junija 2024. |
| (3) | Ta kvota se lahko prenese na vode Združenega kraljestva in Unije območij 2a in 4. Vendar je treba o takih prenosih vnaprej obvestiti Komisijo in Združeno kraljestvo.“; |

(b)

v delu B se tabele za spodaj navedene staleže nadomestijo z naslednjim:

(i)

tabela za papalino in z njo povezan prilov (Sprattus sprattus) v razdelku ICES 3a se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

papalina in z njo povezan prilov

Sprattus sprattus

Območje:

3a

(SPR/03A.)

Danska

17 608

(1)(2)(3)

Analitski TAC

Nemčija

37

(1)(2)(3)

Švedska

6 662

(1)(2)(3)

Unija

24 307

(1)(2)(3)

TAC

26 278

(2)

(1)

Do 5 % kvote lahko sestavlja prilov mola in vahnje (OTH/*03A.). Prilov mola in vahnje, ki se všteva v kvoto na podlagi te določbe, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto na podlagi 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

(2)

Ta kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. junija 2024.

(3)

Ta kvota se lahko prenese na vode Združenega kraljestva in Unije območij 2a in 4. Vendar je treba o takih prenosih vnaprej obvestiti Komisijo in Združeno kraljestvo.“;

| (ii) | tabela za papalino in z njo povezan prilov (Sprattus sprattus) v vodah Združenega kraljestva in Unije podobmočja ICES 4 ter vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a se nadomesti z naslednjim:










  „Vrsta: | papalina in z njo povezan prilov

  Sprattus sprattus | Območje: | vode Združenega kraljestva in Unije območja 4; vode Združenega kraljestva območja 2a
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | | 1 221 | (1)(2) | Analitski TAC |
| Danska | | 96 624 | (1)(2) |
| Nemčija | | 1 221 | (1)(2) |
| Francija | | 1 221 | (1)(2) |
| Nizozemska | | 1 221 | (1)(2) |
| Švedska | | 1 330 | (1)(2)(3) |
| Unija | | 102 838 | (1)(2) |
| Norveška | | 10 000 | (1) |
| Ferski otoki | | 0 | (1)(4) |
| Združeno kraljestvo | | 4 482 | (1) |
| | | | |
| TAC | | 117 320 | (1) |
| (1) | Kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. junija 2024. |
| (2) | Do 2 % kvote lahko sestavlja prilov mola (OTH/*2AC4C). Prilov mola, ki se všteva v kvoto na podlagi te določbe, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto na podlagi člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote. |
| (3) | Vključno s pravo peščenko. |
| (4) | Lahko vsebuje do 4 % prilova sleda.“; |

(ii)

tabela za papalino in z njo povezan prilov (Sprattus sprattus) v vodah Združenega kraljestva in Unije podobmočja ICES 4 ter vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

papalina in z njo povezan prilov

Sprattus sprattus

Območje:

vode Združenega kraljestva in Unije območja 4; vode Združenega kraljestva območja 2a

(SPR/2AC4-C)

Belgija

1 221

(1)(2)

Analitski TAC

Danska

96 624

(1)(2)

Nemčija

1 221

(1)(2)

Francija

1 221

(1)(2)

Nizozemska

1 221

(1)(2)

Švedska

1 330

(1)(2)(3)

Unija

102 838

(1)(2)

Norveška

10 000

(1)

Ferski otoki

0

(1)(4)

Združeno kraljestvo

4 482

(1)

TAC

117 320

(1)

(1)

Kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. junija 2024.

(2)

Do 2 % kvote lahko sestavlja prilov mola (OTH/*2AC4C). Prilov mola, ki se všteva v kvoto na podlagi te določbe, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto na podlagi člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

(3)

Vključno s pravo peščenko.

(4)

Lahko vsebuje do 4 % prilova sleda.“;

| (iii) | tabela za papalino (Sprattus sprattus) v razdelkih ICES 7d in 7e se nadomesti z naslednjim:










  „Vrsta: | papalina

  Sprattus sprattus | Območje: | 7d in 7e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | | 5 | (1) | Analitski TAC |
| Danska | | 341 | (1) |
| Nemčija | | 5 | (1) |
| Francija | | 73 | (1) |
| Nizozemska | | 73 | (1) |
| Unija | | 497 | (1) |
| Združeno kraljestvo | | 1 940 | (1) |
| | | | |
| TAC | | 2 437 | (1) |
| (1) | Kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. junija 2024.“; |

(iii)

tabela za papalino (Sprattus sprattus) v razdelkih ICES 7d in 7e se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

papalina

Sprattus sprattus

Območje:

7d in 7e

(SPR/7DE.)

Belgija

5

(1)

Analitski TAC

Danska

341

(1)

Nemčija

5

(1)

Francija

73

(1)

Nizozemska

73

(1)

Unija

497

(1)

Združeno kraljestvo

1 940

(1)

TAC

2 437

(1)

(1)

Kvota se lahko lovi le od 1. julija 2023 do 30. junija 2024.“;

| (c) | v delih B in F se v tabelah za: (i) sleda (Clupea harengus) v razdelkih ICES 7a južno od 52° 30′ S; območja 7g, 7h, 7j in 7k; (ii) mola (Merlangius merlangus) v razdelkih ICES 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j in 7k; (iii) modrega lenga (Molva dypterygia) v mednarodnih vodah podobmočja ICES 12; (iv) modrega lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah podobmočja ICES 2 in v vodah Združenega kraljestva in vodah Unije podobmočja ICES 4; (v) modrega lenga v vodah Unije razdelka ICES 3a; (vi) severno kozico (Pandalus borealis) v vodah Združenega kraljestva in Unije podobmočja ICES 4 in v vodah Združenega kraljestva območja ICES 2a; in (vii) okatega ribona (Pagellus bogaraveo) na podobmočjih ICES 6, 7 in 8, vstavi naslednje:

  „Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“; |
| --- | --- |

(c)

v delih B in F se v tabelah za: (i) sleda (Clupea harengus) v razdelkih ICES 7a južno od 52° 30′ S; območja 7g, 7h, 7j in 7k; (ii) mola (Merlangius merlangus) v razdelkih ICES 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j in 7k; (iii) modrega lenga (Molva dypterygia) v mednarodnih vodah podobmočja ICES 12; (iv) modrega lenga v vodah Združenega kraljestva in mednarodnih vodah podobmočja ICES 2 in v vodah Združenega kraljestva in vodah Unije podobmočja ICES 4; (v) modrega lenga v vodah Unije razdelka ICES 3a; (vi) severno kozico (Pandalus borealis) v vodah Združenega kraljestva in Unije podobmočja ICES 4 in v vodah Združenega kraljestva območja ICES 2a; in (vii) okatega ribona (Pagellus bogaraveo) na podobmočjih ICES 6, 7 in 8, vstavi naslednje:

„Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“;

| (d) | v delu B se:






  (i) | v opombi 2 v tabeli za sled (Clupea harengus) v vodah Unije, Združenega kraljestva in Norveške podobmočja ICES 4 severno od 53°30’ S koda nadomesti z naslednjim:

  „HER/*04B-C“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v delu B se:

(i)

v opombi 2 v tabeli za sled (Clupea harengus) v vodah Unije, Združenega kraljestva in Norveške podobmočja ICES 4 severno od 53°30’ S koda nadomesti z naslednjim:

„HER/*04B-C“;

| (ii) | v opombi 2 v tabeli za trsko (Gadus morhua) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a; na delu razdelka 3a, ki ne spada v Skagerrak in Kattegat, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

  „(COD/*3AX4-EU)“; |
| --- | --- |

(ii)

v opombi 2 v tabeli za trsko (Gadus morhua) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a; na delu razdelka 3a, ki ne spada v Skagerrak in Kattegat, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

„(COD/*3AX4-EU)“;

| (iii) | v opombi 2 v tabeli za vahnjo (Melanogrammus aeglefinus) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

  „(HAD/*04-EU)“; |
| --- | --- |

(iii)

v opombi 2 v tabeli za vahnjo (Melanogrammus aeglefinus) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

„(HAD/*04-EU)“;

| (iv) | v opombi 1 v tabeli za mola (Merlangius merlangus) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

  „(WHG/*04-EU)“; |
| --- | --- |

(iv)

v opombi 1 v tabeli za mola (Merlangius merlangus) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

„(WHG/*04-EU)“;

| (v) | v opombi 4 v tabeli za sinjega mola (Micromesistius poutassou) v vodah Združenega kraljestva, Unije in mednarodnih vodah območij ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14, črta „2a“, na koncu stavka pa vstavi naslednja koda:

  „(WHB/*46AB7-EU)“; |
| --- | --- |

(v)

v opombi 4 v tabeli za sinjega mola (Micromesistius poutassou) v vodah Združenega kraljestva, Unije in mednarodnih vodah območij ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14, črta „2a“, na koncu stavka pa vstavi naslednja koda:

„(WHB/*46AB7-EU)“;

| (vi) | v opombi 5 v tabeli za sinjega mola (Micromesistius poutassou) v vodah Združenega kraljestva, Unije in mednarodnih vodah območij ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14 črta „2a“, za „12°Z“ pa vstavi naslednja koda:

  „(WHB/*46AB7)“; |
| --- | --- |

(vi)

v opombi 5 v tabeli za sinjega mola (Micromesistius poutassou) v vodah Združenega kraljestva, Unije in mednarodnih vodah območij ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14 črta „2a“, za „12°Z“ pa vstavi naslednja koda:

„(WHB/*46AB7)“;

| (vii) | v opombi 1 v tabeli za morsko ploščo (Pleuronectes platessa) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a; na delu razdelka 3a, ki ne spada v Skagerrak in Kattegat, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

  „(PLE/*3AX4-EU)“; |
| --- | --- |

(vii)

v opombi 1 v tabeli za morsko ploščo (Pleuronectes platessa) na podobmočju ICES 4; v vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a; na delu razdelka 3a, ki ne spada v Skagerrak in Kattegat, na koncu prvega stavka vstavi naslednja koda:

„(PLE/*3AX4-EU)“;

| (2) | v Prilogi ID se v tabelah za: (i) severnega belega tuna (Thunnus alalunga) v Atlantskem oceanu severno od 5° S; (ii) južnega belega tuna v Atlantskem oceanu južno od 5° S; (iii) veleokega tuna (Thunnus obesus) v Atlantskem oceanu; (iv) mečarico (Xiphias gladius) v Atlantskem oceanu severno od 5° S in (v) mečarico v Atlantskem oceanu južno od 5° S vstavi naslednje:

  „Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“ |
| --- | --- |

(2)

v Prilogi ID se v tabelah za: (i) severnega belega tuna (Thunnus alalunga) v Atlantskem oceanu severno od 5° S; (ii) južnega belega tuna v Atlantskem oceanu južno od 5° S; (iii) veleokega tuna (Thunnus obesus) v Atlantskem oceanu; (iv) mečarico (Xiphias gladius) v Atlantskem oceanu severno od 5° S in (v) mečarico v Atlantskem oceanu južno od 5° S vstavi naslednje:

„Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“

---

PRILOGA II

V Prilogi VI k Uredbi (EU) 2023/194 se točka 6 nadomesti z naslednjim:

| „6. | Največja zmogljivost gojenja in pitanja modroplavutega tuna za posamezno državo članico in največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna, ki ga lahko posamezna država članica dodeli svojim ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

  Tabela A








  Največja zmogljivost gojenja in pitanja tuna |
| --- | --- |
| | Število ribogojnic | Zmogljivost (v tonah) |
| Grčija | 2 | 2 100,00 |
| Španija | 4 | 11 852,00 |
| Hrvaška | 4 | 7 880,00 |
| Italija | 2 | 9 370,00 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Malta | 6 | 16 579,65 |
| Portugalska | 2 | 500,00 |

„6.

Največja zmogljivost gojenja in pitanja modroplavutega tuna za posamezno državo članico in največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna, ki ga lahko posamezna država članica dodeli svojim ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

Tabela A

Največja zmogljivost gojenja in pitanja tuna

Število ribogojnic

Zmogljivost (v tonah)

Grčija

2

2 100,00

Španija

4

11 852,00

Hrvaška

4

7 880,00

Italija

2

9 370,00

Ciper

0

0

Malta

6

16 579,65

Portugalska

2

500,00

Tabela B

| Največji vnos ulovljenega modroplavutega tuna (v tonah) |
| --- |
| Grčija | 649,00 |
| Španija | 8 237,93 |
| Hrvaška | 2 947,00 |
| Italija | 1 100,00 |
| Ciper | 0 |
| Malta | 11 842,61 |
| Portugalska | 350,00 “ |

Največji vnos ulovljenega modroplavutega tuna (v tonah)

Grčija

649,00

Španija

8 237,93

Hrvaška

2 947,00

Italija

1 100,00

Ciper

0

Malta

11 842,61

Portugalska

350,00 “

---

PRILOGA III

V Prilogi ID k Uredbi (EU) 2022/109 se v tabelah za: (i) severnega belega tuna (Thunnus alalunga) v Atlantskem oceanu severno od 5° S; (ii) južnega belega tuna v Atlantskem oceanu južno od 5° S; (iii) veleokega tuna (Thunnus obesus) v Atlantskem oceanu; (iv) mečarico (Xiphias gladius) v Atlantskem oceanu severno od 5° S in (v) mečarico v Atlantskem oceanu južno od 5° S vstavi naslednje:

„Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“.

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/58

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1325

z dne 23. junija 2023

o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo („Extremadura“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je preučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Extremadura“, ki jo je Španija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je preučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Extremadura“, ki jo je Španija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije proizvoda, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Extremadura“ (ZGO), se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 40, 2.2.2023, str. 8.

2

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1326

z dne 23. junija 2023

o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo („Balaton/Balatoni“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je preučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Balaton/Balatoni“, ki jo je Madžarska poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je preučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Balaton/Balatoni“, ki jo je Madžarska poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Balaton/Balatoni“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 114, 29.3.2023, str. 12.

2

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/62

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1327

z dne 23. junija 2023

o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime („Canelli“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija preučila vlogo Italije za registracijo imena „Canelli“ in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija preučila vlogo Italije za registracijo imena „Canelli“ in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | V skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba ime „Canelli“ zaščititi in ga vpisati v register iz člena 104 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba ime „Canelli“ zaščititi in ga vpisati v register iz člena 104 navedene uredbe.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Canelli“ (ZOP) se zaščiti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 43, 6.2.2023, str. 5.

2

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/63

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1328

z dne 28. junija 2023

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183, točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6), točka (a), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Wolfgang BURTSCHER

generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Opis blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 243,3 | 17 | BR |

Oznaka KN

Opis blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 14 10

Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

243,3

17

BR

---

(1)  Nomenklatura, določena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1470 z dne 12. oktobra 2020 o nomenklaturi držav in ozemelj za evropsko statistiko o mednarodni trgovini z blagom in o geografski razčlenitvi za druge poslovne statistike (UL L 334, 13.10.2020, str. 2).

1

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/66

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1329

z dne 29. junija 2023

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476) ter Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 glede specifikacij za glicerol (E 422), poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475) in poliglicerol poliricinoleat (E 476)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) ter zlasti člena 10(3) in člena 14 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) ter zlasti člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so določeni seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe.

| (2) | V Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 (3) so določene specifikacije za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 (3) so določene specifikacije za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008.

| (3) | Seznami Unije aditivov za živila in specifikacije se lahko posodobijo v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 na pobudo Komisije ali z zahtevkom. |
| --- | --- |

(3)

Seznami Unije aditivov za živila in specifikacije se lahko posodobijo v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 na pobudo Komisije ali z zahtevkom.

| (4) | Glicerol (E 422), poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475) in poliglicerol poliricinoleat (E 476) so snovi, odobrene v skladu s prilogama II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008. |
| --- | --- |

(4)

Glicerol (E 422), poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475) in poliglicerol poliricinoleat (E 476) so snovi, odobrene v skladu s prilogama II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je 15. marca 2017 izdala znanstveno mnenje o ponovni oceni glicerola (E 422) kot aditiva za živila (4), v katerem je ugotovila, da ni potrebe po numerično določenem sprejemljivem dnevnem vnosu in da aditiv za živila za sporočene uporabe ne vzbuja varnostnih pomislekov. Agencija je priporočila nekatere spremembe specifikacij za E 422 iz Uredbe (EU) št. 231/2012 ter to, da se Agenciji zagotovi več informacij o uporabah in ravneh uporabe. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je 15. marca 2017 izdala znanstveno mnenje o ponovni oceni glicerola (E 422) kot aditiva za živila (4), v katerem je ugotovila, da ni potrebe po numerično določenem sprejemljivem dnevnem vnosu in da aditiv za živila za sporočene uporabe ne vzbuja varnostnih pomislekov. Agencija je priporočila nekatere spremembe specifikacij za E 422 iz Uredbe (EU) št. 231/2012 ter to, da se Agenciji zagotovi več informacij o uporabah in ravneh uporabe.

| (6) | Komisija je na podlagi potreb po podatkih, ki jih je opredelila Agencija, 23. novembra 2018 objavila javni razpis za zbiranje tehničnih podatkov o aditivu za živila glicerol (E 422). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je na podlagi potreb po podatkih, ki jih je opredelila Agencija, 23. novembra 2018 objavila javni razpis za zbiranje tehničnih podatkov o aditivu za živila glicerol (E 422).

| (7) | Potem ko so zainteresirani nosilci dejavnosti predložili podatke, je Komisija Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje, s katerim bi potrdila, da tehnični podatki, ki so jih predložili zainteresirani nosilci dejavnosti, ustrezno podpirajo spremembo specifikacij za aditiv za živila glicerol (E 422), da se uskladijo z veljavnimi standardi, kot je priporočila Agencija. |
| --- | --- |

(7)

Potem ko so zainteresirani nosilci dejavnosti predložili podatke, je Komisija Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje, s katerim bi potrdila, da tehnični podatki, ki so jih predložili zainteresirani nosilci dejavnosti, ustrezno podpirajo spremembo specifikacij za aditiv za živila glicerol (E 422), da se uskladijo z veljavnimi standardi, kot je priporočila Agencija.

| (8) | Agencija je v znanstvenem mnenju, sprejetem 18. maja 2022 (5), ugotovila, da je treba sedanje specifikacije za glicerol (E 422) prilagoditi, in sicer z zmanjšanjem mejnih vrednosti za strupene elemente (arzen, svinec, živo srebro in kadmij), črtanjem metode identifikacije, ki temelji na tvorbi akroleina med segrevanjem, črtanjem preskusa na prisotnost akroleina, vključitvijo najvišje mejne vrednosti za akrolein in spremembo opredelitve glicerola (E 422). |
| --- | --- |

(8)

Agencija je v znanstvenem mnenju, sprejetem 18. maja 2022 (5), ugotovila, da je treba sedanje specifikacije za glicerol (E 422) prilagoditi, in sicer z zmanjšanjem mejnih vrednosti za strupene elemente (arzen, svinec, živo srebro in kadmij), črtanjem metode identifikacije, ki temelji na tvorbi akroleina med segrevanjem, črtanjem preskusa na prisotnost akroleina, vključitvijo najvišje mejne vrednosti za akrolein in spremembo opredelitve glicerola (E 422).

| (9) | Zato je primerno spremeniti specifikacije za glicerol (E 422). Opredelitev aditiva za živila bi bilo treba spremeniti, da se omeji na proizvodne postopke, za katere je Agencija ocenila podatke. Sedanje mejne vrednosti za strupene elemente bi bilo treba zmanjšati v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije, pri čemer bi bilo treba upoštevati zdaj dosegljive vrednosti z uporabo dobre proizvodne prakse. Identifikacijsko metodo za glicerol, ki temelji na tvorbi akroleina med segrevanjem, bi bilo treba črtati, saj je treba vsebnost glicerola v E 422 določiti z ustrezno analizno metodo. Preskus na prisotnost akroleina bi bilo treba črtati in vključiti numerično mejno vrednost za akrolein v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije in ob upoštevanju vrednosti, ki jo je zdaj mogoče doseči z uporabo dobrih proizvodnih praks. |
| --- | --- |

(9)

Zato je primerno spremeniti specifikacije za glicerol (E 422). Opredelitev aditiva za živila bi bilo treba spremeniti, da se omeji na proizvodne postopke, za katere je Agencija ocenila podatke. Sedanje mejne vrednosti za strupene elemente bi bilo treba zmanjšati v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije, pri čemer bi bilo treba upoštevati zdaj dosegljive vrednosti z uporabo dobre proizvodne prakse. Identifikacijsko metodo za glicerol, ki temelji na tvorbi akroleina med segrevanjem, bi bilo treba črtati, saj je treba vsebnost glicerola v E 422 določiti z ustrezno analizno metodo. Preskus na prisotnost akroleina bi bilo treba črtati in vključiti numerično mejno vrednost za akrolein v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije in ob upoštevanju vrednosti, ki jo je zdaj mogoče doseči z uporabo dobrih proizvodnih praks.

| (10) | Ker Agencija ni ugotovila neposrednega zdravstvenega zadržka, povezanega s prisotnostjo strupenih elementov in akroleina, je primerno, da se v prehodnem obdobju dovoli uporaba aditiva za živila glicerol (E 422), ki je bil zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Ker Agencija ni ugotovila neposrednega zdravstvenega zadržka, povezanega s prisotnostjo strupenih elementov in akroleina, je primerno, da se v prehodnem obdobju dovoli uporaba aditiva za živila glicerol (E 422), ki je bil zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe.

| (11) | Iz istih razlogov je primerno, da se živila, ki vsebujejo aditiv za živila glicerol (E 422), zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, lahko še naprej dajejo v promet v prehodnem obdobju in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe. |
| --- | --- |

(11)

Iz istih razlogov je primerno, da se živila, ki vsebujejo aditiv za živila glicerol (E 422), zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, lahko še naprej dajejo v promet v prehodnem obdobju in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

| (12) | Agencija je 20. decembra 2017 izdala znanstveno mnenje o ponovni oceni poliglicerolnih estrov maščobnih kislin (E 475) kot aditiva za živila (6), v katerem je ugotovila, da ni potrebe po numerično določenem sprejemljivem dnevnem vnosu in da aditiv za živila pri sporočenih uporabah in ravneh uporabe ne vzbuja varnostnih pomislekov. Agencija je priporočila nekatere spremembe specifikacij za E 475 iz Uredbe (EU) št. 231/2012. |
| --- | --- |

(12)

Agencija je 20. decembra 2017 izdala znanstveno mnenje o ponovni oceni poliglicerolnih estrov maščobnih kislin (E 475) kot aditiva za živila (6), v katerem je ugotovila, da ni potrebe po numerično določenem sprejemljivem dnevnem vnosu in da aditiv za živila pri sporočenih uporabah in ravneh uporabe ne vzbuja varnostnih pomislekov. Agencija je priporočila nekatere spremembe specifikacij za E 475 iz Uredbe (EU) št. 231/2012.

| (13) | Komisija je na podlagi potreb po podatkih, ki jih je opredelila Agencija, 23. novembra 2018 objavila javni razpis za zbiranje tehničnih podatkov o aditivu za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475). |
| --- | --- |

(13)

Komisija je na podlagi potreb po podatkih, ki jih je opredelila Agencija, 23. novembra 2018 objavila javni razpis za zbiranje tehničnih podatkov o aditivu za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475).

| (14) | Potem ko so zainteresirani nosilci dejavnosti predložili podatke, je Komisija Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje, s katerim bi potrdila, da tehnični podatki, ki so jih predložili zainteresirani nosilci dejavnosti, ustrezno podpirajo spremembo specifikacij za aditiv za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), da se uskladijo z veljavnimi standardi, kot je priporočila Agencija. |
| --- | --- |

(14)

Potem ko so zainteresirani nosilci dejavnosti predložili podatke, je Komisija Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje, s katerim bi potrdila, da tehnični podatki, ki so jih predložili zainteresirani nosilci dejavnosti, ustrezno podpirajo spremembo specifikacij za aditiv za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), da se uskladijo z veljavnimi standardi, kot je priporočila Agencija.

| (15) | Agencija je v znanstvenem mnenju, sprejetem 1. aprila 2022 (7), ugotovila, da je treba sedanje specifikacije za poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475) prilagoditi, in sicer z zmanjšanjem mejnih vrednosti za strupene elemente, vključitvijo mejnih vrednosti za nečistoče in nevarne sestavine ter spremembo opredelitve poliglicerolnih estrov maščobnih kislin (E 475). |
| --- | --- |

(15)

Agencija je v znanstvenem mnenju, sprejetem 1. aprila 2022 (7), ugotovila, da je treba sedanje specifikacije za poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475) prilagoditi, in sicer z zmanjšanjem mejnih vrednosti za strupene elemente, vključitvijo mejnih vrednosti za nečistoče in nevarne sestavine ter spremembo opredelitve poliglicerolnih estrov maščobnih kislin (E 475).

| (16) | Zato je primerno spremeniti specifikacije za poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475). Opredelitev aditiva za živila je treba spremeniti, da se uporaba glicerola za proizvodnjo aditiva za živila omeji na glicerol, skladen s specifikacijami za aditiv za živila (E 422). Sedanje mejne vrednosti za strupene elemente je treba znižati in določiti mejne vrednosti za vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD), glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) in eruka kislino v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije in ob upoštevanju vrednosti, ki je zdaj dosegljiva z uporabo dobrih proizvodnih praks. |
| --- | --- |

(16)

Zato je primerno spremeniti specifikacije za poliglicerolne estre maščobnih kislin (E 475). Opredelitev aditiva za živila je treba spremeniti, da se uporaba glicerola za proizvodnjo aditiva za živila omeji na glicerol, skladen s specifikacijami za aditiv za živila (E 422). Sedanje mejne vrednosti za strupene elemente je treba znižati in določiti mejne vrednosti za vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD), glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) in eruka kislino v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije in ob upoštevanju vrednosti, ki je zdaj dosegljiva z uporabo dobrih proizvodnih praks.

| (17) | Ker se uvajajo nove proizvodne tehnike, ki omogočajo proizvodnjo aditiva za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475) z nižjo vsebnostjo glicidil estrov maščobnih kislin (izraženih kot glicidol), je primerno, da se proizvajalcem aditivov za živila zagotovi prehodno obdobje, da se doseže mejna vrednost 5 mg/kg za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) v aditivu za živila (E 475). Ker pa so glicidil estri maščobnih kislin genotoksični in rakotvorni, bi se morala od datuma začetka veljavnosti te uredbe za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) uporabljati vmesna mejna vrednost 10 mg/kg. |
| --- | --- |

(17)

Ker se uvajajo nove proizvodne tehnike, ki omogočajo proizvodnjo aditiva za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475) z nižjo vsebnostjo glicidil estrov maščobnih kislin (izraženih kot glicidol), je primerno, da se proizvajalcem aditivov za živila zagotovi prehodno obdobje, da se doseže mejna vrednost 5 mg/kg za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) v aditivu za živila (E 475). Ker pa so glicidil estri maščobnih kislin genotoksični in rakotvorni, bi se morala od datuma začetka veljavnosti te uredbe za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) uporabljati vmesna mejna vrednost 10 mg/kg.

| (18) | Ker Agencija ni ugotovila neposrednega zdravstvenega zadržka, povezanega s prisotnostjo strupenih elementov, 3-monokloropropandiola (3-MCPD), estrov maščobnih kislin 3-MCPD, eruka kisline in glicidil estrov maščobnih kislin, je primerno, da se v prehodnem obdobju dovoli uporaba aditiva za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), zakonito danega v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, in da se živila, ki vsebujejo tak aditiv za živila, še naprej dajejo v promet v istem prehodnem obdobju in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe. |
| --- | --- |

(18)

Ker Agencija ni ugotovila neposrednega zdravstvenega zadržka, povezanega s prisotnostjo strupenih elementov, 3-monokloropropandiola (3-MCPD), estrov maščobnih kislin 3-MCPD, eruka kisline in glicidil estrov maščobnih kislin, je primerno, da se v prehodnem obdobju dovoli uporaba aditiva za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), zakonito danega v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, in da se živila, ki vsebujejo tak aditiv za živila, še naprej dajejo v promet v istem prehodnem obdobju in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

| (19) | Iz istih razlogov in ob upoštevanju zmanjšane vsebnosti glicidil estrov maščobnih kislin bi bilo treba dovoliti uporabo aditiva za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), ki je zakonito dan v promet po datumu začetka veljavnosti te uredbe in ki je v skladu z znižano vmesno mejno vrednostjo za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), do izčrpanja zalog in dovoliti, da se živila, ki vsebujejo tak aditiv za živila, dajo v promet in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe. |
| --- | --- |

(19)

Iz istih razlogov in ob upoštevanju zmanjšane vsebnosti glicidil estrov maščobnih kislin bi bilo treba dovoliti uporabo aditiva za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), ki je zakonito dan v promet po datumu začetka veljavnosti te uredbe in ki je v skladu z znižano vmesno mejno vrednostjo za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), do izčrpanja zalog in dovoliti, da se živila, ki vsebujejo tak aditiv za živila, dajo v promet in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

| (20) | Agencija je 24. marca 2017 izdala znanstveno mnenje o ponovni oceni poliglicerol poliricinoleata (E 476) kot aditiva za živila (8). Agencija je sklenila, da je treba na podlagi nabora podatkov zvišati sprejemljiv dnevni vnos na 25 mg/kg telesne teže na dan. Agencija je priporočila nekatere spremembe specifikacij za E 476 iz Uredbe (EU) št. 231/2012. |
| --- | --- |

(20)

Agencija je 24. marca 2017 izdala znanstveno mnenje o ponovni oceni poliglicerol poliricinoleata (E 476) kot aditiva za živila (8). Agencija je sklenila, da je treba na podlagi nabora podatkov zvišati sprejemljiv dnevni vnos na 25 mg/kg telesne teže na dan. Agencija je priporočila nekatere spremembe specifikacij za E 476 iz Uredbe (EU) št. 231/2012.

| (21) | Komisija je na podlagi potreb po podatkih, ki jih je opredelila Agencija, 23. novembra 2018 objavila javni razpis za zbiranje tehničnih podatkov o aditivu za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476). |
| --- | --- |

(21)

Komisija je na podlagi potreb po podatkih, ki jih je opredelila Agencija, 23. novembra 2018 objavila javni razpis za zbiranje tehničnih podatkov o aditivu za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476).

| (22) | Zahtevek za odobritev uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476) kot emulgatorja v sladoledu za maščobne emulzije vrste „voda v olju“ in emulgirane omake z vsebnostjo maščobe več kot 20 % je bil vložen 18. marca 2020. Komisija je pozneje zahtevek dala na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008. |
| --- | --- |

(22)

Zahtevek za odobritev uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476) kot emulgatorja v sladoledu za maščobne emulzije vrste „voda v olju“ in emulgirane omake z vsebnostjo maščobe več kot 20 % je bil vložen 18. marca 2020. Komisija je pozneje zahtevek dala na voljo državam članicam v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1331/2008.

| (23) | Poliglicerol poliricinoleat (E 476) omogoča nastanek stabilnih emulzij „voda v olju“ z manjšimi kapljicami, ki jih je mogoče zamrzniti za proizvodnjo mehkih in kremastih sladoledov, ki zahtevajo manj energije v proizvodnem procesu in so bolj stabilni v dobavni verigi zamrznjenih živil. Omogoča uporabo maščob in olj z nizko vsebnostjo nasičenih maščobnih kislin ter manjših količin sladkorjev v sladoledih. Vsebnost poliglicerol poliricinoleata (E 476), ki je potrebna za dosego predvidene tehnološke funkcije, je 4 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(23)

Poliglicerol poliricinoleat (E 476) omogoča nastanek stabilnih emulzij „voda v olju“ z manjšimi kapljicami, ki jih je mogoče zamrzniti za proizvodnjo mehkih in kremastih sladoledov, ki zahtevajo manj energije v proizvodnem procesu in so bolj stabilni v dobavni verigi zamrznjenih živil. Omogoča uporabo maščob in olj z nizko vsebnostjo nasičenih maščobnih kislin ter manjših količin sladkorjev v sladoledih. Vsebnost poliglicerol poliricinoleata (E 476), ki je potrebna za dosego predvidene tehnološke funkcije, je 4 000 mg/kg.

| (24) | Poliglicerol poliricinoleat (E 476) omogoča tudi zmanjšanje vsebnosti olja v emulgiranih omakah (npr. majoneza ali solatni prelivi), ne da bi negativno vplival na občutek v ustih. Sedanja najvišja dovoljena vsebnost 4 000 mg/kg ne zadostuje za proizvode z vsebnostjo maščobe nad 20 %. Vsebnost poliglicerol poliricinoleata (E 476), ki je potrebna za dosego predvidene tehnološke funkcije v proizvodih z vsebnostjo maščobe več kot 20 %, je 8 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(24)

Poliglicerol poliricinoleat (E 476) omogoča tudi zmanjšanje vsebnosti olja v emulgiranih omakah (npr. majoneza ali solatni prelivi), ne da bi negativno vplival na občutek v ustih. Sedanja najvišja dovoljena vsebnost 4 000 mg/kg ne zadostuje za proizvode z vsebnostjo maščobe nad 20 %. Vsebnost poliglicerol poliricinoleata (E 476), ki je potrebna za dosego predvidene tehnološke funkcije v proizvodih z vsebnostjo maščobe več kot 20 %, je 8 000 mg/kg.

| (25) | Potem ko so zainteresirani nosilci dejavnosti predložili podatke v odgovor na javni razpis za predložitev tehničnih podatkov in po vložitvi zahtevka za razširitev uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476), je Komisija Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje, da bi potrdila, da tehnični podatki, ki so jih predložili zainteresirani nosilci dejavnosti, ustrezno podpirajo spremembo specifikacij za aditiv za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), da se uskladijo z veljavnimi standardi, kot je priporočila Agencija. |
| --- | --- |

(25)

Potem ko so zainteresirani nosilci dejavnosti predložili podatke v odgovor na javni razpis za predložitev tehničnih podatkov in po vložitvi zahtevka za razširitev uporabe poliglicerol poliricinoleata (E 476), je Komisija Agencijo zaprosila za znanstveno mnenje, da bi potrdila, da tehnični podatki, ki so jih predložili zainteresirani nosilci dejavnosti, ustrezno podpirajo spremembo specifikacij za aditiv za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), da se uskladijo z veljavnimi standardi, kot je priporočila Agencija.

| (26) | Agencija je v znanstvenem mnenju, sprejetem 30. marca 2022 (9), ugotovila, da predlagana razširitev uporabe ne predstavlja tveganja za varnost. Agencija je tudi ugotovila, da je treba sedanje specifikacije za poliglicerol poliricinoleat (E 476) prilagoditi, in sicer z znižanjem mejnih vrednosti za strupene elemente, vključitvijo mejnih vrednosti za nečistoče, ki predstavljajo tveganje za varnost, ter s spremembo opredelitve poliglicerol poliricinoleata (E 476). |
| --- | --- |

(26)

Agencija je v znanstvenem mnenju, sprejetem 30. marca 2022 (9), ugotovila, da predlagana razširitev uporabe ne predstavlja tveganja za varnost. Agencija je tudi ugotovila, da je treba sedanje specifikacije za poliglicerol poliricinoleat (E 476) prilagoditi, in sicer z znižanjem mejnih vrednosti za strupene elemente, vključitvijo mejnih vrednosti za nečistoče, ki predstavljajo tveganje za varnost, ter s spremembo opredelitve poliglicerol poliricinoleata (E 476).

| (27) | Zato je primerno odobriti poliglicerol poliricinoleat (E 476) v kategoriji živil 03 „Sladoledi“ pri najvišji vsebnosti 4 000 mg/kg, zvišati najvišjo dovoljeno vsebnost v kategoriji živil 12.6 „Omake“ na 8 000 mg/kg za emulgirane omake z vsebnostjo maščobe 20 % ali več ter spremeniti njegove specifikacije glede na znanstveno mnenje Agencije. Opredelitev aditiva za živila je treba spremeniti, da se omeji uporaba glicerola za proizvodnjo aditiva za živila na glicerol, skladen s specifikacijami za aditiv za živila (E 422). Sedanje mejne vrednosti za strupene elemente je treba znižati in določiti najvišje mejne vrednosti za vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD) ter glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije in ob upoštevanju vrednosti, ki je zdaj dosegljiva z uporabo dobrih proizvodnih praks. |
| --- | --- |

(27)

Zato je primerno odobriti poliglicerol poliricinoleat (E 476) v kategoriji živil 03 „Sladoledi“ pri najvišji vsebnosti 4 000 mg/kg, zvišati najvišjo dovoljeno vsebnost v kategoriji živil 12.6 „Omake“ na 8 000 mg/kg za emulgirane omake z vsebnostjo maščobe 20 % ali več ter spremeniti njegove specifikacije glede na znanstveno mnenje Agencije. Opredelitev aditiva za živila je treba spremeniti, da se omeji uporaba glicerola za proizvodnjo aditiva za živila na glicerol, skladen s specifikacijami za aditiv za živila (E 422). Sedanje mejne vrednosti za strupene elemente je treba znižati in določiti najvišje mejne vrednosti za vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD) ter glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol) v skladu z znanstvenim mnenjem Agencije in ob upoštevanju vrednosti, ki je zdaj dosegljiva z uporabo dobrih proizvodnih praks.

| (28) | Ker Agencija ni ugotovila neposrednega zdravstvenega zadržka, povezanega s prisotnostjo strupenih elementov, 3-monokloropropandiola (3-MCPD), estrov maščobnih kislin 3-MCPD in glicidil estrov maščobnih kislin, je primerno, da se v prehodnem obdobju dovoli uporaba aditiva za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), ki je bil zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Ker Agencija ni ugotovila neposrednega zdravstvenega zadržka, povezanega s prisotnostjo strupenih elementov, 3-monokloropropandiola (3-MCPD), estrov maščobnih kislin 3-MCPD in glicidil estrov maščobnih kislin, je primerno, da se v prehodnem obdobju dovoli uporaba aditiva za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), ki je bil zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe.

| (29) | Iz istih razlogov je primerno, da se živila, ki vsebujejo aditiv za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), ki je bil zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, lahko še naprej dajejo v promet v prehodnem obdobju in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe. |
| --- | --- |

(29)

Iz istih razlogov je primerno, da se živila, ki vsebujejo aditiv za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), ki je bil zakonito dan v promet pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, lahko še naprej dajejo v promet v prehodnem obdobju in ostanejo v prometu do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

| (30) | Uredbi (ES) št. 1333/2008 in (EU) št. 231/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(30)

Uredbi (ES) št. 1333/2008 in (EU) št. 231/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (31) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(31)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA TO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Priloga k Uredbi (EU) št. 231/2012 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Aditiv za živila glicerol (E 422), ki je bil zakonito dan v promet pred 20. julijem 2023 in ni v skladu z mejnimi vrednostmi za arzen, svinec, živo srebro, kadmij ali akrolein, ki se uporabljajo od 20. julija 2023, se lahko doda živilom v skladu s prilogama II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 do 20. januarja 2024.

Živila, ki vsebujejo aditiv za živila glicerol (E 422), ki je bil zakonito dan v promet pred 20. julijem 2023 in ni v skladu z mejnimi vrednostmi za arzen, svinec, živo srebro, kadmij ali akrolein, ki se uporabljajo od 20. julija 2023, se lahko še naprej dajejo v promet do 20. januarja 2024 in se lahko še naprej tržijo do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

Aditiv za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), ki je bil zakonito dan v promet pred 20. julijem 2023 in ni v skladu z mejnimi vrednostmi za arzen, svinec, živo srebro, kadmij, vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD), eruka kislino ali glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), ki se uporabljajo od 20. julija 2023, se lahko doda živilom v skladu s prilogama II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 do 20. januarja 2024.

Živila, ki vsebujejo aditiv za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), ki je bil zakonito dan v promet pred 20. julijem 2023 in ni v skladu z mejnimi vrednostmi za arzen, svinec, živo srebro, kadmij, vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD), eruka kislino ali za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), ki se uporabljajo od 20. julija 2023, se lahko še naprej dajejo v promet do 20. januarja 2024 in se lahko še naprej tržijo do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

Aditiv za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), ki je bil zakonito dan v promet po 20. juliju 2023 in do 20. januarja 2024 ter ni v skladu z mejnimi vrednostmi za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), ki se uporabljajo od 20. januarja 2024, se lahko doda živilom v skladu s prilogama II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 do izčrpanja zalog.

Živila, ki vsebujejo aditiv za živila poliglicerolni estri maščobnih kislin (E 475), ki je bil zakonito dan v promet po 20. juliju 2023 in do 20. januarja 2024 ter ni v skladu z mejnimi vrednostmi za glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), ki se uporabljajo od 20. januarja 2024, se lahko še naprej dajejo v promet in se lahko še naprej tržijo do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

Aditiv za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), ki je bil zakonito dan v promet pred 20. julijem 2023 in ni v skladu z mejnimi vrednostmi za arzen, svinec, živo srebro, kadmij, vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD) ali glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), ki se uporabljajo od 20. julija 2023, se lahko doda živilom v skladu s prilogama II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 do 20. januarja 2024.

Živila, ki vsebujejo aditiv za živila poliglicerol poliricinoleat (E 476), ki je bil zakonito dan v promet pred 20. julijem 2023 in ni v skladu z mejnimi vrednostmi za arzen, svinec, živo srebro, kadmij, vsoto 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izraženo kot 3-MCPD) ali glicidil estre maščobnih kislin (izražene kot glicidol), ki se uporabljajo od 20. julija 2023, se lahko še naprej dajejo v promet do 20. januarja 2024 in se lahko še naprej tržijo do minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

1

(2)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 83, 22.3.2012, str. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2017;15(3):4720.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2022;20(6):7353.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2017;15(12):5089.

6

EFSA Journal 2017

(7)  
  EFSA Journal 2022;20(5):7308.

7

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Journal 2017;15(3):4743.

8

EFSA Journal

(9)  
  EFSA Journal 2022;20(5):7294.

9

EFSA Journal

---

PRILOGA I

Priloga II, del E, k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:

| (1) | v kategoriji 03 (Sladoledi) se za vnosom za E 473–474 doda naslednji vnos: | „E 476 | poliglicerol poliricinoleat | 4 000 | | razen sorbetov“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

v kategoriji 03 (Sladoledi) se za vnosom za E 473–474 doda naslednji vnos:

„E 476

poliglicerol poliricinoleat

4 000

razen sorbetov“;

| (2) | v kategoriji 12.6 (Omake) se vnos za E 476 (poliglicerol poliricinoleat) nadomesti z naslednjim: | „E 476 | poliglicerol poliricinoleat | 4 000 | | samo emulgirane omake z vsebnostjo maščobe pod 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 476 | poliglicerol poliricinoleat | 8 000 | | samo emulgirane omake z vsebnostjo maščobe 20 % ali več“. |

(2)

v kategoriji 12.6 (Omake) se vnos za E 476 (poliglicerol poliricinoleat) nadomesti z naslednjim:

„E 476

poliglicerol poliricinoleat

4 000

samo emulgirane omake z vsebnostjo maščobe pod 20 %

E 476

poliglicerol poliricinoleat

8 000

samo emulgirane omake z vsebnostjo maščobe 20 % ali več“.

---

PRILOGA II

Priloga k Uredbi (EU) št. 231/2012 se spremeni:

| (1) | vnos za aditiv za živila E 422 glicerol se nadomesti z naslednjim:






  „E 422 GLICEROL |
| --- | --- |
| Sinonimi | glicerin; glicerin |
| Opredelitev | Glicerol se pridobiva samo iz rastlinskih olj in maščob, in sicer bodisi neposredno bodisi iz surovega glicerola, pridobljenega kot stranski proizvod pri proizvodnji biodizla, ter se prečisti z ustreznimi procesi, ki vključujejo destilacijo in druge postopke čiščenja za pridobitev rafiniranega glicerola. |
| EINECS | 200-289-5 |
| Kemijsko ime | 1,2,3-propantriol; glicerol; trihidroksipropan |
| Kemijska formula | C3H8O3 |
| Molekulska masa | 92,10 |
| Analiza | vsebnost najmanj 98 % glicerola, računano na brezvodno osnovo |
| Opis | bistra, brezbarvna, higroskopska, sirupasta tekočina rahlega značilnega vonja, ki ni niti oster niti neprijeten |
| Identifikacija | |
| Masna gostota (25 °C/25 °C) | najmanj 1,257 |
| Indeks refrakcije | [n]D
  20 med 1,471 in 1,474 |
| Čistost | |
| Vsebnost vode | največ 5 % (metoda Karla Fischerja) |
| Sulfatni pepel | največ 0,01 %, določeno pri 800 ± 25 °C |
| Butantrioli | največ 0,2 % |
| Akrolein | največ 3 mg/kg |
| Maščobne kisline in estri | največ 0,1 %, računano kot butanojska kislina |
| Klorirane spojine | največ 30 mg/kg (kot klor) |
| 3-monokloropropan-1,2-diol (3-MCPD) | največ 0,1 mg/kg |
| Arzen | največ 0,1 mg/kg |
| Svinec | največ 0,1 mg/kg |
| Živo srebro | največ 0,1 mg/kg |
| Kadmij | največ 0,1 mg/kg“; |

(1)

vnos za aditiv za živila E 422 glicerol se nadomesti z naslednjim:

„E 422 GLICEROL

Sinonimi

glicerin; glicerin

Opredelitev

Glicerol se pridobiva samo iz rastlinskih olj in maščob, in sicer bodisi neposredno bodisi iz surovega glicerola, pridobljenega kot stranski proizvod pri proizvodnji biodizla, ter se prečisti z ustreznimi procesi, ki vključujejo destilacijo in druge postopke čiščenja za pridobitev rafiniranega glicerola.

EINECS

200-289-5

Kemijsko ime

1,2,3-propantriol; glicerol; trihidroksipropan

Kemijska formula

C3H8O3

Molekulska masa

92,10

Analiza

vsebnost najmanj 98 % glicerola, računano na brezvodno osnovo

Opis

bistra, brezbarvna, higroskopska, sirupasta tekočina rahlega značilnega vonja, ki ni niti oster niti neprijeten

Identifikacija

Masna gostota (25 °C/25 °C)

najmanj 1,257

Indeks refrakcije

[n]D
  20 med 1,471 in 1,474

Čistost

Vsebnost vode

največ 5 % (metoda Karla Fischerja)

Sulfatni pepel

največ 0,01 %, določeno pri 800 ± 25 °C

Butantrioli

največ 0,2 %

Akrolein

največ 3 mg/kg

Maščobne kisline in estri

največ 0,1 %, računano kot butanojska kislina

Klorirane spojine

največ 30 mg/kg (kot klor)

3-monokloropropan-1,2-diol (3-MCPD)

največ 0,1 mg/kg

Arzen

največ 0,1 mg/kg

Svinec

največ 0,1 mg/kg

Živo srebro

največ 0,1 mg/kg

Kadmij

največ 0,1 mg/kg“;

| (2) | vnos za aditiv za živila E 475 poliglicerolni estri maščobnih kislin se nadomesti z naslednjim:






  „E 475 POLIGLICEROLNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN |
| --- | --- |
| Sinonimi | estri poliglicerola z maščobnimi kislinami poliglicerinestri maščobnih estrov |
| Opredelitev | Poliglicerolne estre maščobnih kislin pridobivamo z zaestrenjem poliglicerola z živilskimi maščobami in olji ali z maščobnimi kislinami, ki so v živilskih maščobah in oljih. Poliglicerolna enota je pretežno di-, tri- in tetraglicerol ter jo sestavlja največ 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola.
  Poliglicerol se proizvaja iz glicerola, ki je v skladu s specifikacijami za E 422. |
| EINECS | |
| Kemijsko ime | |
| Kemijska formula | |
| Molekulska masa | |
| Analiza | vsebnost vseh estrov maščobnih kislin ni manj kot 90 % |
| Opis | svetlo rumena do rumenkasto rjava, oljnata do zelo židka tekočina; svetlo rumenorjava do rjava, plastična ali mehka trdna snov in svetlo rumenorjav do rjav trden vosek |
| Identifikacija | |
| Preskus na glicerol | prestane preskus |
| Preskus na poliglicerole | prestane preskus |
| Preskus na maščobne kisline | prestane preskus |
| Topnost | estri so lahko zelo hidrofilni do zelo lipofilni, toda kot vrsta se dispergirajo v vodi ter so topni v organskih topilih in olju |
| Čistost | |
| Sulfatni pepel | največ 0,5 % (800 ± 25 °C) |
| Kisline razen maščobnih kislin | manj kot 1 % |
| Proste maščobne kisline | največ 6 %, računano kot oleinska kislina |
| Skupno glicerol in poliglicerol | najmanj 18 % in največ 60 % |
| Prosti glicerol in poliglicerol | največ 7 % |
| Arzen | največ 0,1 mg/kg |
| Svinec | največ 0,3 mg/kg |
| Živo srebro | največ 0,1 mg/kg |
| Kadmij | največ 0,1 mg/kg |
| Vsota 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD, izražena kot 3-MCPD | največ 2,5 mg/kg |
| Glicidil estri maščobnih kislin, izraženi kot glicidol | največ 10 mg/kg. To se uporablja od 20. julija 2023 do 20. januarja 2024.
  največ 5 mg/kg. to se uporablja od 20. januarja 2024. |
| Eruka kislina | največ 2 % |

(2)

vnos za aditiv za živila E 475 poliglicerolni estri maščobnih kislin se nadomesti z naslednjim:

„E 475 POLIGLICEROLNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN

Sinonimi

estri poliglicerola z maščobnimi kislinami poliglicerinestri maščobnih estrov

Opredelitev

Poliglicerolne estre maščobnih kislin pridobivamo z zaestrenjem poliglicerola z živilskimi maščobami in olji ali z maščobnimi kislinami, ki so v živilskih maščobah in oljih. Poliglicerolna enota je pretežno di-, tri- in tetraglicerol ter jo sestavlja največ 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola.

Poliglicerol se proizvaja iz glicerola, ki je v skladu s specifikacijami za E 422.

EINECS

Kemijsko ime

Kemijska formula

Molekulska masa

Analiza

vsebnost vseh estrov maščobnih kislin ni manj kot 90 %

Opis

svetlo rumena do rumenkasto rjava, oljnata do zelo židka tekočina; svetlo rumenorjava do rjava, plastična ali mehka trdna snov in svetlo rumenorjav do rjav trden vosek

Identifikacija

Preskus na glicerol

prestane preskus

Preskus na poliglicerole

prestane preskus

Preskus na maščobne kisline

prestane preskus

Topnost

estri so lahko zelo hidrofilni do zelo lipofilni, toda kot vrsta se dispergirajo v vodi ter so topni v organskih topilih in olju

Čistost

Sulfatni pepel

največ 0,5 % (800 ± 25 °C)

Kisline razen maščobnih kislin

manj kot 1 %

Proste maščobne kisline

največ 6 %, računano kot oleinska kislina

Skupno glicerol in poliglicerol

najmanj 18 % in največ 60 %

Prosti glicerol in poliglicerol

največ 7 %

Arzen

največ 0,1 mg/kg

Svinec

največ 0,3 mg/kg

Živo srebro

največ 0,1 mg/kg

Kadmij

največ 0,1 mg/kg

Vsota 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD, izražena kot 3-MCPD

največ 2,5 mg/kg

Glicidil estri maščobnih kislin, izraženi kot glicidol

največ 10 mg/kg. To se uporablja od 20. julija 2023 do 20. januarja 2024.

največ 5 mg/kg. to se uporablja od 20. januarja 2024.

Eruka kislina

največ 2 %

Merila čistosti veljajo za aditive brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, kljub temu je teh snovi lahko največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat)
  “;

| (3) | vnos za aditiv za živila E 476 poliglicerol poliricinoleat se nadomesti z naslednjim:






  „E 476 POLIGLICEROL POLIRICINOLEAT |
| --- | --- |
| Sinonimi | glicerolni estri kondenziranega ricinusovega olja maščobnih kislin; poliglicerolni estri polikondenziranih maščobnih kislin iz ricinusovega olja; poliglicerolni estri interestrirane ricinolne kisline; PGPR |
| Opredelitev | Poliglicerol poliricinoleat dobimo z zaestrenjem poliglicerola s kondenziranim ricinusovim oljem maščobnih kislin. Ricinusovo olje, ki se uporablja za proizvodnjo poliglicerol poliricinoleata, je brez ricina.
  Poliglicerol se proizvaja iz glicerola, ki je v skladu s specifikacijami za E 422. |
| EINECS | |
| Kemijsko ime | |
| Kemijska formula | |
| Molekulska masa | |
| Analiza | |
| Opis | čista, zelo židka tekočina |
| Identifikacija | |
| Topnost | netopen v vodi in etanolu; topen v etru, ogljikovodikih in halogeniranih ogljikovodikih |
| Preskus na glicerol | prestane preskus |
| Preskus na poliglicerole | prestane preskus |
| Preskus na ricinolno kislino | prestane preskus |
| Indeks refrakcije | [n]D
  65 med 1,4630 in 1,4665 |
| Čistost | |
| Poligliceroli | poliglicerolna enota je sestavljena iz najmanj 75 % di-, tri- in tetraglicerolov ter ne vsebuje več kot 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola |
| Hidroksilna vrednost | najmanj 80 in največ 100 |
| Kislinska vrednost | največ 6 |
| Arzen | največ 0,1 mg/kg |
| Svinec | največ 0,1 mg/kg |
| Živo srebro | največ 0,1 mg/kg |
| Kadmij | največ 0,1 mg/kg |
| Vsota 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izražena kot 3-MCPD) | največ 2,5 mg/kg |
| Glicidil estri maščobnih kislin (izraženi kot glicidol) | največ 1 mg/kg“. |

(3)

vnos za aditiv za živila E 476 poliglicerol poliricinoleat se nadomesti z naslednjim:

„E 476 POLIGLICEROL POLIRICINOLEAT

Sinonimi

glicerolni estri kondenziranega ricinusovega olja maščobnih kislin; poliglicerolni estri polikondenziranih maščobnih kislin iz ricinusovega olja; poliglicerolni estri interestrirane ricinolne kisline; PGPR

Opredelitev

Poliglicerol poliricinoleat dobimo z zaestrenjem poliglicerola s kondenziranim ricinusovim oljem maščobnih kislin. Ricinusovo olje, ki se uporablja za proizvodnjo poliglicerol poliricinoleata, je brez ricina.

Poliglicerol se proizvaja iz glicerola, ki je v skladu s specifikacijami za E 422.

EINECS

Kemijsko ime

Kemijska formula

Molekulska masa

Analiza

Opis

čista, zelo židka tekočina

Identifikacija

Topnost

netopen v vodi in etanolu; topen v etru, ogljikovodikih in halogeniranih ogljikovodikih

Preskus na glicerol

prestane preskus

Preskus na poliglicerole

prestane preskus

Preskus na ricinolno kislino

prestane preskus

Indeks refrakcije

[n]D
  65 med 1,4630 in 1,4665

Čistost

Poligliceroli

poliglicerolna enota je sestavljena iz najmanj 75 % di-, tri- in tetraglicerolov ter ne vsebuje več kot 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola

Hidroksilna vrednost

najmanj 80 in največ 100

Kislinska vrednost

največ 6

Arzen

največ 0,1 mg/kg

Svinec

največ 0,1 mg/kg

Živo srebro

največ 0,1 mg/kg

Kadmij

največ 0,1 mg/kg

Vsota 3-monokloropropandiola (3-MCPD) in estrov maščobnih kislin 3-MCPD (izražena kot 3-MCPD)

največ 2,5 mg/kg

Glicidil estri maščobnih kislin (izraženi kot glicidol)

največ 1 mg/kg“.

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/76

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1330

z dne 29. junija 2023

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/763 (2) uvedla protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. Ukrepi so bili sprejeti v obliki fiksne stopnje dajatve v višini 104,46 EUR na neto tono za edino sodelujočo izvozno skupino in za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/763 (2) uvedla protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. Ukrepi so bili sprejeti v obliki fiksne stopnje dajatve v višini 104,46 EUR na neto tono za edino sodelujočo izvozno skupino in za vse druge družbe.

2

| (2) | Sodbi v zadevah T-383/17 (3) in C-260/20 P (4) sta povzročili razveljavitev ukrepov za edino sodelujočo izvozno skupino. Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/593 (5) ponovno uvedla protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje po revidirani stopnji 103,16 EUR na neto tono za edino sodelujočo izvozno skupino in za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(2)

Sodbi v zadevah T-383/17 (3) in C-260/20 P (4) sta povzročili razveljavitev ukrepov za edino sodelujočo izvozno skupino. Evropska komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/593 (5) ponovno uvedla protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje po revidirani stopnji 103,16 EUR na neto tono za edino sodelujočo izvozno skupino in za vse druge družbe.

3

4

5

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (3) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (6) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (6) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

6

| (4) | Zahtevek za pregled je 1. februarja 2022 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev termoreaktivnega papirja (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu industrije nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek za pregled je 1. februarja 2022 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev termoreaktivnega papirja (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu industrije nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (5) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 3. maja 2022 začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (7) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 3. maja 2022 začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (7) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

7

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (6) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(6)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo stopijo v stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov posebej obvestila vložnika, znanega proizvajalca v Republiki Koreji in korejske organe, znane uvoznike, uporabnike in trgovce ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo stopijo v stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov posebej obvestila vložnika, znanega proizvajalca v Republiki Koreji in korejske organe, znane uvoznike, uporabnike in trgovce ter jih povabila k sodelovanju.

| (8) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.6   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (9) | Komisija je prejela pripombe od družbe Hansol Paper Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Hansol Paper). Ta stran je trdila, da podatki v zahtevku ne kažejo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela pripombe od družbe Hansol Paper Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Hansol Paper). Ta stran je trdila, da podatki v zahtevku ne kažejo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (10) | Komisija je opozorila, da je družba Hansol Paper proučila zahtevek v skladu s členom 11(2) in drugimi ustreznimi odstavki člena 11 osnovne uredbe, pri čemer je ugotovila, da so bile zahteve za začetek preiskave izpolnjene, tj. da sta bili ustreznost in točnost dokazov, ki so jih predložili vložniki, zadostni dokaz za verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je opozorila, da je družba Hansol Paper proučila zahtevek v skladu s členom 11(2) in drugimi ustreznimi odstavki člena 11 osnovne uredbe, pri čemer je ugotovila, da so bile zahteve za začetek preiskave izpolnjene, tj. da sta bili ustreznost in točnost dokazov, ki so jih predložili vložniki, zadostni dokaz za verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga.

| (11) | V zvezi s tem je opozorila tudi, da v fazi zahtevka ni potrebno, da ima Komisija na voljo enako količino in kakovost dokazov o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode, kot v primeru podaljšanja ukrepov. Protidampinška preiskava je postopek, v katerem se gotovost o obstoju elementov, potrebnih za sprejetje ali podaljšanje ukrepov, ali zaključek postopka, doseže postopoma med potekom preiskave. Poleg tega ni izključeno, da lahko v zahtevku obstajajo nekatere napake ali netočnosti. Vendar te ne vplivajo nujno na splošno ugotovitev glede potrebe po preiskavi dokumentacije, saj je na voljo dovolj dokazov o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi s tem je opozorila tudi, da v fazi zahtevka ni potrebno, da ima Komisija na voljo enako količino in kakovost dokazov o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode, kot v primeru podaljšanja ukrepov. Protidampinška preiskava je postopek, v katerem se gotovost o obstoju elementov, potrebnih za sprejetje ali podaljšanje ukrepov, ali zaključek postopka, doseže postopoma med potekom preiskave. Poleg tega ni izključeno, da lahko v zahtevku obstajajo nekatere napake ali netočnosti. Vendar te ne vplivajo nujno na splošno ugotovitev glede potrebe po preiskavi dokumentacije, saj je na voljo dovolj dokazov o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga.

| (12) | Poleg tega je iz pravnega dokaznega standarda, ki se zahteva za zahtevek (zadostni dokazi), jasno razvidno, da količina in kakovost informacij v zahtevku nista enaki količini in kakovosti informacij, ki so na voljo ob koncu preiskave. Ni izključeno, da bo v času med fazo zahtevka in zaključkom preiskave prišlo do sprememb. Vendar take spremembe ne vplivajo nujno na splošni sklep o potrebi preiskave dokumentacije, saj obstajajo zadostni dokazi o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je iz pravnega dokaznega standarda, ki se zahteva za zahtevek (zadostni dokazi), jasno razvidno, da količina in kakovost informacij v zahtevku nista enaki količini in kakovosti informacij, ki so na voljo ob koncu preiskave. Ni izključeno, da bo v času med fazo zahtevka in zaključkom preiskave prišlo do sprememb. Vendar take spremembe ne vplivajo nujno na splošni sklep o potrebi preiskave dokumentacije, saj obstajajo zadostni dokazi o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga.

| (13) | Družba Hansol Paper je v zvezi s trditvijo, da podatki v zahtevku ne kažejo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, trdila, da bi gospodarski kazalniki iz zahtevka pokazali, da je uvoz iz Koreje na neškodljivi ravni, tržni delež Koreje zanemarljiv in da industrija Unije dobro deluje v smislu obsega prodaje, tržnega deleža, naložb in učinkovitosti poslovanja. Po navedbah družbe Hansol Paper je bilo v zahtevku priznano, da so se prodajne cene proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju znižale, vendar je bilo navedeno, da je to posledica drugih tržnih dejavnikov, ki niso povezani z uvozom iz Koreje. |
| --- | --- |

(13)

Družba Hansol Paper je v zvezi s trditvijo, da podatki v zahtevku ne kažejo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, trdila, da bi gospodarski kazalniki iz zahtevka pokazali, da je uvoz iz Koreje na neškodljivi ravni, tržni delež Koreje zanemarljiv in da industrija Unije dobro deluje v smislu obsega prodaje, tržnega deleža, naložb in učinkovitosti poslovanja. Po navedbah družbe Hansol Paper je bilo v zahtevku priznano, da so se prodajne cene proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju znižale, vendar je bilo navedeno, da je to posledica drugih tržnih dejavnikov, ki niso povezani z uvozom iz Koreje.

| (14) | Komisija je pojasnila, da vložnik v zahtevku trdi, da obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škode iz zadevne države. Komisija je dejansko menila, da je vložnik v zahtevku predložil zadostne dokaze o tem, da je po začetnem obdobju okrevanja industrija Unije utrpela škodo, ko se je uvoz iz zadevne države med 1. oktobrom 2020 in 30. septembrom 2021 povečal. V zvezi s tem je opozorila, da je treba za ugotovitev znatne škode med drugim preiskati ustrezne dejavnike iz člena 5(2), točka (d), osnovne uredbe. V besedilu člena 5(2) osnovne uredbe je namreč navedeno, da pritožba vsebuje informacije o spremembah obsega domnevno dampinškega uvoza, učinku tega uvoza na cene podobnega izdelka na trgu Unije in posledičnem vplivu uvoza na industrijo Unije, kot dokazujejo ustrezni (ne nujno vsi) dejavniki in indeksi, ki vplivajo na stanje industrije Unije, kot so tisti iz člena 3(3) in (5) osnovne uredbe. To smiselno velja za analizo verjetnosti v pregledu zaradi izteka ukrepov. Hkrati ni nujno, da vsi dejavniki kažejo poslabšanje, da bi se ugotovila znatna škoda (in s tem verjetnost njenega nadaljevanja ali ponovitve). Poleg tega obstoj drugih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na položaj industrije Unije, ne pomeni nujno, da učinek dampinškega uvoza na to industrijo ni znaten (tudi to velja tudi za analizo verjetnosti). To še toliko bolj velja v primeru pregleda zaradi izteka ukrepov, pri katerem je poudarek na tem, kar bi se zgodilo, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Poleg tega imajo lahko protidampinški ukrepi pri pregledu zaradi izteka ukrepov določen pozitiven učinek, tudi če se škoda na splošno nadaljuje. V vsakem primeru je Komisija nadalje ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze o verjetnosti ponovitve škode. Zlasti je zahtevek pokazal, da je za korejski trg značilna znatna presežna proizvodna zmogljivost. Korejski domači trg ne more absorbirati te presežne proizvodnje. Zato je trg Unije, ki je največji trg termoreaktivnega papirja na svetu, privlačen za korejske izvoznike v smislu velikosti. Poleg tega je dostop do drugih izvoznih trgov otežen iz več razlogov (8). Na podlagi tega je Komisija utemeljeno začela preiskavo. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je pojasnila, da vložnik v zahtevku trdi, da obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škode iz zadevne države. Komisija je dejansko menila, da je vložnik v zahtevku predložil zadostne dokaze o tem, da je po začetnem obdobju okrevanja industrija Unije utrpela škodo, ko se je uvoz iz zadevne države med 1. oktobrom 2020 in 30. septembrom 2021 povečal. V zvezi s tem je opozorila, da je treba za ugotovitev znatne škode med drugim preiskati ustrezne dejavnike iz člena 5(2), točka (d), osnovne uredbe. V besedilu člena 5(2) osnovne uredbe je namreč navedeno, da pritožba vsebuje informacije o spremembah obsega domnevno dampinškega uvoza, učinku tega uvoza na cene podobnega izdelka na trgu Unije in posledičnem vplivu uvoza na industrijo Unije, kot dokazujejo ustrezni (ne nujno vsi) dejavniki in indeksi, ki vplivajo na stanje industrije Unije, kot so tisti iz člena 3(3) in (5) osnovne uredbe. To smiselno velja za analizo verjetnosti v pregledu zaradi izteka ukrepov. Hkrati ni nujno, da vsi dejavniki kažejo poslabšanje, da bi se ugotovila znatna škoda (in s tem verjetnost njenega nadaljevanja ali ponovitve). Poleg tega obstoj drugih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na položaj industrije Unije, ne pomeni nujno, da učinek dampinškega uvoza na to industrijo ni znaten (tudi to velja tudi za analizo verjetnosti). To še toliko bolj velja v primeru pregleda zaradi izteka ukrepov, pri katerem je poudarek na tem, kar bi se zgodilo, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Poleg tega imajo lahko protidampinški ukrepi pri pregledu zaradi izteka ukrepov določen pozitiven učinek, tudi če se škoda na splošno nadaljuje. V vsakem primeru je Komisija nadalje ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze o verjetnosti ponovitve škode. Zlasti je zahtevek pokazal, da je za korejski trg značilna znatna presežna proizvodna zmogljivost. Korejski domači trg ne more absorbirati te presežne proizvodnje. Zato je trg Unije, ki je največji trg termoreaktivnega papirja na svetu, privlačen za korejske izvoznike v smislu velikosti. Poleg tega je dostop do drugih izvoznih trgov otežen iz več razlogov (8). Na podlagi tega je Komisija utemeljeno začela preiskavo.

ali ponovitve

8

| (15) | Komisija je glede trditev družbe Hansol Paper v zvezi s pozitivnim razvojem nekaterih kazalnikov škode v zahtevku, npr. tržnega deleža in obsega prodaje, ugotovila, da imajo protidampinški ukrepi pogosto pozitiven učinek na stanje industrije Unije – dejavnik, ki je bil seveda upoštevan v analizi Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je glede trditev družbe Hansol Paper v zvezi s pozitivnim razvojem nekaterih kazalnikov škode v zahtevku, npr. tržnega deleža in obsega prodaje, ugotovila, da imajo protidampinški ukrepi pogosto pozitiven učinek na stanje industrije Unije – dejavnik, ki je bil seveda upoštevan v analizi Komisije.

| (16) | Kar zadeva pripombo o interesu Unije, Komisija nima pravne obveznosti, da preuči interes Unije v začetni fazi. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva pripombo o interesu Unije, Komisija nima pravne obveznosti, da preuči interes Unije v začetni fazi.

1.7   Vzorčenje

Vzorčenje

| (17) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.7.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (18) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije. Merilo, uporabljeno za izbiro vzorca, je bil največji reprezentativni obseg prodaje in proizvodnje podobnega izdelka v EU med 1. januarjem 2021 in 31. decembrom 2021. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 86 % celotnega ocenjenega obsega proizvodnje in prodaje v Uniji. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. Prejeta je bila ena pripomba od združenja Unije, ki je podprlo začasni vzorec. Vzorec je bil potrjen 12. maja 2022. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije. Merilo, uporabljeno za izbiro vzorca, je bil največji reprezentativni obseg prodaje in proizvodnje podobnega izdelka v EU med 1. januarjem 2021 in 31. decembrom 2021. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 86 % celotnega ocenjenega obsega proizvodnje in prodaje v Uniji. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. Prejeta je bila ena pripomba od združenja Unije, ki je podprlo začasni vzorec. Vzorec je bil potrjen 12. maja 2022. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.7.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (19) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Zahtevanih informacij ni predložil noben nepovezani uvoznik. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Zahtevanih informacij ni predložil noben nepovezani uvoznik. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.8   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (20) | Komisija je tri vzorčene proizvajalce Unije in glavnega znanega proizvajalca izvoznika v Koreji pozvala, naj izpolnijo ustrezne vprašalnike, ki so bili na voljo na spletu (9) na dan začetka preiskave. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je tri vzorčene proizvajalce Unije in glavnega znanega proizvajalca izvoznika v Koreji pozvala, naj izpolnijo ustrezne vprašalnike, ki so bili na voljo na spletu (9) na dan začetka preiskave.

9

| (21) | Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije, glavni znani proizvajalec izvoznik, tj. družba Hansol Paper, ter njena povezana uvoznika Hansol Europe B.V. in Hansol America Inc. Poleg tega je vložnik predložil izpolnjen vprašalnik z makropodatki. |
| --- | --- |

(21)

Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije, glavni znani proizvajalec izvoznik, tj. družba Hansol Paper, ter njena povezana uvoznika Hansol Europe B.V. in Hansol America Inc. Poleg tega je vložnik predložil izpolnjen vprašalnik z makropodatki.

1.9   Preverjanje

Preverjanje

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
  Proizvajalci Unije






  — | Koehler Paper SE, Oberkirch, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Unije

—

Koehler Paper SE, Oberkirch, Nemčija,

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Nemčija,

| — | Jujo Thermal Ltd., Kauttua, Finska. |
| --- | --- |

—

Jujo Thermal Ltd., Kauttua, Finska.

Proizvajalci izvozniki v Republiki Koreji:

| — | Hansol Paper Co. Ltd, Seoul in Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Republika Koreja („Hansol Paper“). |
| --- | --- |

—

Hansol Paper Co. Ltd, Seoul in Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Republika Koreja („Hansol Paper“).

Povezani uvozniki

| — | Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Nizozemska („Hansol Europe“) |
| --- | --- |

—

Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Nizozemska („Hansol Europe“)

| — | Hansol America Inc., Fort Lee, Združene države Amerike („Hansol America“) |
| --- | --- |

—

Hansol America Inc., Fort Lee, Združene države Amerike („Hansol America“)

1.10   Nadaljnji postopek

Nadaljnji postopek

| (23) | Komisija je 27. aprila 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Komisija je 10. maja 2023 samo družbi Hansol Paper poslala posodobljen izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem. Prejete so bile pripombe vložnikov in družbe Hansol Paper. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 27. aprila 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Komisija je 10. maja 2023 samo družbi Hansol Paper poslala posodobljen izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem. Prejete so bile pripombe vložnikov in družbe Hansol Paper.

| (24) | Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Zaslišanja ni zahtevala nobena stran. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Zaslišanja ni zahtevala nobena stran.

1.11   Predstavitev podatkov

Predstavitev podatkov

| (25) | Glede na omejeno število strani, ki so predložile podatke, so nekatere številke, predstavljene spodaj, navedene v obliki razpona za preprečevanje kršitev zaupnosti. Tudi podatki edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika so navedeni v razponih, ker je to edina družba, ki je sodelovala. |
| --- | --- |

(25)

Glede na omejeno število strani, ki so predložile podatke, so nekatere številke, predstavljene spodaj, navedene v obliki razpona za preprečevanje kršitev zaupnosti. Tudi podatki edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika so navedeni v razponih, ker je to edina družba, ki je sodelovala.

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (26) | Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi, in sicer nekatere vrste lahkega termoreaktivnega papirja z maso 65 g/m2 ali manj, v zvitkih širine 20 cm ali več, s težo zvitka (vključno s papirjem) 50 kg ali več in premerom zvitka (vključno s papirjem) 40 cm ali več (veliki zvitki), z osnovnim premazom ali brez njega na eni ali obeh straneh, na eni ali obeh straneh prevlečen s toplotno občutljivo snovjo ter z vrhnjim premazom ali brez njega (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje), ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 in ex 4823 90 85 (oznake TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520). |
| --- | --- |

(26)

Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi, in sicer nekatere vrste lahkega termoreaktivnega papirja z maso 65 g/m2 ali manj, v zvitkih širine 20 cm ali več, s težo zvitka (vključno s papirjem) 50 kg ali več in premerom zvitka (vključno s papirjem) 40 cm ali več (veliki zvitki), z osnovnim premazom ali brez njega na eni ali obeh straneh, na eni ali obeh straneh prevlečen s toplotno občutljivo snovjo ter z vrhnjim premazom ali brez njega (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje), ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 in ex 4823 90 85 (oznake TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2

| (27) | Lahek termoreaktivni papir je specialni papir. Ima termično aktiven premaz, ki pri tiskalnikih s termično tiskalno glavo reagira na toploto, tako da nastane podoba. Lahek termoreaktivni papir se uporablja na prodajnih mestih, na primer za račune, ki se izdajo pri prodaji na drobno, pa tudi za samolepilne etikete za embalažo v e-trgovanju, vozovnice in vstopnice ter oznake. |
| --- | --- |

(27)

Lahek termoreaktivni papir je specialni papir. Ima termično aktiven premaz, ki pri tiskalnikih s termično tiskalno glavo reagira na toploto, tako da nastane podoba. Lahek termoreaktivni papir se uporablja na prodajnih mestih, na primer za račune, ki se izdajo pri prodaji na drobno, pa tudi za samolepilne etikete za embalažo v e-trgovanju, vozovnice in vstopnice ter oznake.

| (28) | Lahek termoreaktivni papir se lahko proizvaja z več vrstami kemičnih razvijalcev. Sedanja preiskava zadeva vse vrste. |
| --- | --- |

(28)

Lahek termoreaktivni papir se lahko proizvaja z več vrstami kemičnih razvijalcev. Sedanja preiskava zadeva vse vrste.

2.2   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (29) | Zadevni izdelek v tej preiskavi je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(29)

Zadevni izdelek v tej preiskavi je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz Republike Koreje.

2.3   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (30) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, kadar se izvaža v Unijo, |
| --- | --- | --- |

(30)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek, kadar se izvaža v Unijo,

| — | izdelek, ki se pregleduje in ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Republike Koreje, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se pregleduje in ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Republike Koreje, ter

| — | izdelek, ki se pregleduje in ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se pregleduje in ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (31) | Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.4   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (32) | Proizvajalec izvoznik je v dopisu z dne 1. julija 2022 zahteval pojasnilo, ali bodo nove vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, vključene v pregled zaradi izteka ukrepov ali ne. Za te nove vrste izdelkov se ne uporabljajo kemični razvijalci, slika pa se prikaže na podlagi fizikalnega namesto kemičnega postopka. V obvestilu k spisu z dne 19. septembra 2022 je bil pojasnjen obseg preiskave v smislu, da postopek zajema le lahek termoreaktivni papir s kemičnim razvijalcem. |
| --- | --- |

(32)

Proizvajalec izvoznik je v dopisu z dne 1. julija 2022 zahteval pojasnilo, ali bodo nove vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, vključene v pregled zaradi izteka ukrepov ali ne. Za te nove vrste izdelkov se ne uporabljajo kemični razvijalci, slika pa se prikaže na podlagi fizikalnega namesto kemičnega postopka. V obvestilu k spisu z dne 19. septembra 2022 je bil pojasnjen obseg preiskave v smislu, da postopek zajema le lahek termoreaktivni papir s kemičnim razvijalcem.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (33) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz lahkega termoreaktivnega papirja iz Republike Koreje nadaljeval, čeprav v manjšem obsegu kot v obdobju prvotne preiskave (tj. od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015). Kot je navedeno v preglednici 2 spodaj je uvoz lahkega termoreaktivnega papirja iz Republike Koreje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 2,7 % trga Unije v primerjavi s 13,6-odstotnim tržnim deležem v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(33)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz lahkega termoreaktivnega papirja iz Republike Koreje nadaljeval, čeprav v manjšem obsegu kot v obdobju prvotne preiskave (tj. od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015). Kot je navedeno v preglednici 2 spodaj je uvoz lahkega termoreaktivnega papirja iz Republike Koreje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 2,7 % trga Unije v primerjavi s 13,6-odstotnim tržnim deležem v prvotni preiskavi.

| (34) | Družba Hansol Paper je sodelovala v preiskavi. Predstavljala je (skoraj) celoten uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz Republike Koreje. Javil se ni noben drug proizvajalec izvoznik. Ugotovitve v zvezi z nadaljevanjem dampinga temeljijo na preverjenih podatkih družbe Hansol Paper. |
| --- | --- |

(34)

Družba Hansol Paper je sodelovala v preiskavi. Predstavljala je (skoraj) celoten uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz Republike Koreje. Javil se ni noben drug proizvajalec izvoznik. Ugotovitve v zvezi z nadaljevanjem dampinga temeljijo na preverjenih podatkih družbe Hansol Paper.

3.2   Nadaljevanje dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Nadaljevanje dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (35) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca izvoznika reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza izdelka, ki se pregleduje, v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na podlagi tega je bilo za proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca izvoznika reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza izdelka, ki se pregleduje, v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na podlagi tega je bilo za proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (36) | Komisija je za proizvajalca izvoznika z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so bile enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je za proizvajalca izvoznika z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so bile enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi.

| (37) | Zatem je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da za nekatere vrste izdelka, ki so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažale v Unijo, ni bilo domače prodaje in zato niso bile reprezentativne. |
| --- | --- |

(37)

Zatem je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da za nekatere vrste izdelka, ki so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažale v Unijo, ni bilo domače prodaje in zato niso bile reprezentativne.

| (38) | Komisija je nato določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je nato določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (39) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter |
| --- | --- | --- |

(39)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih.

| (40) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(40)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (41) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(41)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (42) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo glede na vrsto izdelka med 32 % in 100 % obsega celotne domače prodaje dobičkonosnega in da je bila tehtana povprečna prodajna cena vsake vrste izdelka višja od proizvodnih stroškov. V skladu s tem je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ali le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(42)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo glede na vrsto izdelka med 32 % in 100 % obsega celotne domače prodaje dobičkonosnega in da je bila tehtana povprečna prodajna cena vsake vrste izdelka višja od proizvodnih stroškov. V skladu s tem je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ali le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

| (43) | Kadar vrsta izdelka ni bila prodajana na domačem trgu in ker noben drug proizvajalec izvoznik ni zagotovil domače prodajne cene te vrste izdelka, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Kadar vrsta izdelka ni bila prodajana na domačem trgu in ker noben drug proizvajalec izvoznik ni zagotovil domače prodajne cene te vrste izdelka, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (44) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prištelo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: PSU-stroški), ki jih je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ter |
| --- | --- | --- |

(44)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prištelo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: PSU-stroški), ki jih je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki ga je dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki ga je dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.2.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (45) | Družba Hansol Paper je izdelek, ki se pregleduje, izvažala v Unijo bodisi neposredno neodvisnim strankam bodisi prek svoje povezane družbe Hansol Europe. |
| --- | --- |

(45)

Družba Hansol Paper je izdelek, ki se pregleduje, izvažala v Unijo bodisi neposredno neodvisnim strankam bodisi prek svoje povezane družbe Hansol Europe.

| (46) | Za neposredno prodajo neodvisnim strankam v Uniji je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek, ki se pregleduje, ko se ta izvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(46)

Za neposredno prodajo neodvisnim strankam v Uniji je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek, ki se pregleduje, ko se ta izvozi v Unijo.

| (47) | Za prodajo v Unijo prek družbe Hansol Europe, ki je delovala kot uvoznik, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, ter za nastali dobiček. |
| --- | --- |

(47)

Za prodajo v Unijo prek družbe Hansol Europe, ki je delovala kot uvoznik, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, ter za nastali dobiček.

| (48) | Kar zadeva uporabljene stopnje dobička, Komisija v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Unije (10) ni uporabila stopenj dobička povezane družbe, ker se šteje za nezanesljivo. Ker ni imela drugih informacij, je uporabila 4,5-odstotno stopnjo dobička, ki je bila uporabljena tudi v prvotni preiskavi (11). |
| --- | --- |

(48)

Kar zadeva uporabljene stopnje dobička, Komisija v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Unije (10) ni uporabila stopenj dobička povezane družbe, ker se šteje za nezanesljivo. Ker ni imela drugih informacij, je uporabila 4,5-odstotno stopnjo dobička, ki je bila uporabljena tudi v prvotni preiskavi (11).

10

11

3.2.3   Primerjava

Primerjava

| (49) | Komisija je za posamezne vrste izdelka primerjala normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je za posamezne vrste izdelka primerjala normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna.

| (50) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve za prevozne stroške, manipulativne stroške in stroške natovarjanja, bančne stroške, carinske dajatve EU, letne rabate, provizije in povračila dajatev so bile odštete od domačih in/ali izvoznih prodajnih cen, če so bile sporočene in za katere je bilo ugotovljeno, da so upravičene. Komisija je menila, da zahtevka za prilagoditve v zvezi s stroški pakiranja in kredita nista upravičena. |
| --- | --- |

(50)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve za prevozne stroške, manipulativne stroške in stroške natovarjanja, bančne stroške, carinske dajatve EU, letne rabate, provizije in povračila dajatev so bile odštete od domačih in/ali izvoznih prodajnih cen, če so bile sporočene in za katere je bilo ugotovljeno, da so upravičene. Komisija je menila, da zahtevka za prilagoditve v zvezi s stroški pakiranja in kredita nista upravičena.

| (51) | Pakiranje za izvoz in domačo prodajo je bilo praktično enako, zato ni bilo razloga za odobritev zahtevka za prilagoditev. |
| --- | --- |

(51)

Pakiranje za izvoz in domačo prodajo je bilo praktično enako, zato ni bilo razloga za odobritev zahtevka za prilagoditev.

| (52) | Člen 2(10), točka (g), osnovne uredbe določa, da je lahko prilagoditev upravičena, kadar je kredit dejavnik, ki se upošteva pri določanju zaračunanih cen. Komisija je zavrnila prilagoditev stroškov kredita na podlagi utemeljitve, ki je bila zaradi svoje občutljive narave razkrita samo proizvajalcu izvozniku. Komisija je sklenila, da stroškov odobrenega kredita stran ni upoštevala pri določanju zaračunanih cen. |
| --- | --- |

(52)

Člen 2(10), točka (g), osnovne uredbe določa, da je lahko prilagoditev upravičena, kadar je kredit dejavnik, ki se upošteva pri določanju zaračunanih cen. Komisija je zavrnila prilagoditev stroškov kredita na podlagi utemeljitve, ki je bila zaradi svoje občutljive narave razkrita samo proizvajalcu izvozniku. Komisija je sklenila, da stroškov odobrenega kredita stran ni upoštevala pri določanju zaračunanih cen.

3.2.4   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (53) | Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, ki se pregleduje, v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, ki se pregleduje, v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (54) | Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za družbo Hansol Paper znašala 29 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(54)

Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za družbo Hansol Paper znašala 29 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

| (55) | Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper opozorila, da je večina dampinga izhajala iz termoreaktivnega papirja, uporabljenega za etikete, in izpostavila razliko v naboru izdelkov med njeno prodajo v Unijo v prvotni preiskavi in preiskavi v zvezi s pregledom. Komisija opozarja, da sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerjani glede na vrsto izdelka, kot je opisano v zgornjih oddelkih, in da je bilo treba končno določiti le eno stopnjo dampinga za prodajo vseh izdelkov, za katere veljajo veljavni ukrepi. Zato je bila razlika v naboru izdelkov med prvotno preiskavo in pregledom pri določitvi stopnje dampinga upoštevana. |
| --- | --- |

(55)

Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper opozorila, da je večina dampinga izhajala iz termoreaktivnega papirja, uporabljenega za etikete, in izpostavila razliko v naboru izdelkov med njeno prodajo v Unijo v prvotni preiskavi in preiskavi v zvezi s pregledom. Komisija opozarja, da sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerjani glede na vrsto izdelka, kot je opisano v zgornjih oddelkih, in da je bilo treba končno določiti le eno stopnjo dampinga za prodajo vseh izdelkov, za katere veljajo veljavni ukrepi. Zato je bila razlika v naboru izdelkov med prvotno preiskavo in pregledom pri določitvi stopnje dampinga upoštevana.

3.3   Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

| (56) | Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v Republiki Koreji ter privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v Republiki Koreji ter privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi.

3.3.1   Proizvodna in prosta zmogljivost v Republiki Koreji

Proizvodna in prosta zmogljivost v Republiki Koreji

| (57) | Glede na tržne informacije je bila družba Hansol Paper daleč največji proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v Republiki Koreji. Njena proizvodna zmogljivost se je razlikovala glede na vir. V poročilu o trajnostnosti družbe Hansol Paper za leto 2019 je bilo navedeno, da znaša 355 000 ton na leto za ta sektor, vključno z lahkim termoreaktivnim papirjem (12). Družba Hansol Paper je med preiskavo priznala, da je bila ta številka predvidena zmogljivost za termoreaktivni premaz, in predložila podatke o proizvodni zmogljivosti v razponu od 250 000 do 300 000 ton na leto. Med preverjanjem na kraju samem je družba trdila, da je številka, navedena v poročilu iz leta 2019, nepravilna. Družba je menila, da so podatki o zmogljivosti iz študije Thermal Paper 2019-2024 World Market Study (Študija o termoreaktivnem papirju na svetovnem trgu za obdobje 2019–2024), ki jo je opravila družba Laves Chemie Consulting, točnejši. V tej študiji je bila proizvodna zmogljivost družbe Hansol Paper za termoreaktivni papir ocenjena na 260 000 ton na leto (13). |
| --- | --- |

(57)

Glede na tržne informacije je bila družba Hansol Paper daleč največji proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v Republiki Koreji. Njena proizvodna zmogljivost se je razlikovala glede na vir. V poročilu o trajnostnosti družbe Hansol Paper za leto 2019 je bilo navedeno, da znaša 355 000 ton na leto za ta sektor, vključno z lahkim termoreaktivnim papirjem (12). Družba Hansol Paper je med preiskavo priznala, da je bila ta številka predvidena zmogljivost za termoreaktivni premaz, in predložila podatke o proizvodni zmogljivosti v razponu od 250 000 do 300 000 ton na leto. Med preverjanjem na kraju samem je družba trdila, da je številka, navedena v poročilu iz leta 2019, nepravilna. Družba je menila, da so podatki o zmogljivosti iz študije Thermal Paper 2019-2024 World Market Study (Študija o termoreaktivnem papirju na svetovnem trgu za obdobje 2019–2024), ki jo je opravila družba Laves Chemie Consulting, točnejši. V tej študiji je bila proizvodna zmogljivost družbe Hansol Paper za termoreaktivni papir ocenjena na 260 000 ton na leto (13).

12

Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

13

| (58) | V skladu z zgoraj navedeno študijo, izvedeno s strani Laves Chemie Consulting, so bili do nedavnega v Republiki Koreji še trije drugi proizvajalci termoreaktivnega papirja s skupno proizvodno zmogljivostjo 45 000 ton (14). Vendar še vedno ni jasno, v kolikšni meri bi se ta zmogljivost lahko začela uporabljati za lahek termoreaktivni papir, če bi to upravičevale tržne razmere. Po navedbah proizvajalcev Unije je edini dodatni korejski proizvajalec, ki še vedno proizvaja termoreaktivni papir, družba Donghwa Ind co. Ltd s proizvodno zmogljivostjo 15 000 ton na leto (15). |
| --- | --- |

(58)

V skladu z zgoraj navedeno študijo, izvedeno s strani Laves Chemie Consulting, so bili do nedavnega v Republiki Koreji še trije drugi proizvajalci termoreaktivnega papirja s skupno proizvodno zmogljivostjo 45 000 ton (14). Vendar še vedno ni jasno, v kolikšni meri bi se ta zmogljivost lahko začela uporabljati za lahek termoreaktivni papir, če bi to upravičevale tržne razmere. Po navedbah proizvajalcev Unije je edini dodatni korejski proizvajalec, ki še vedno proizvaja termoreaktivni papir, družba Donghwa Ind co. Ltd s proizvodno zmogljivostjo 15 000 ton na leto (15).

14

15

| (59) | Glede na navedeno in čeprav Komisija ni mogla količinsko opredeliti neizkoriščene zmogljivosti v Koreji na splošno, je lahko ugotovila, da je proizvodna zmogljivost znatna, saj je približno desetkrat večja od domače potrošnje v Koreji in predstavlja skoraj dvakratno potrošnjo Unije. Poleg tega je družba Hansol Paper večkrat napovedala, da namerava razširiti svojo proizvodnjo termoreaktivnega papirja, kot je razvidno iz njenega finančnega poročila za prvo polovico leta 2021 (16) in poznejših finančnih poročil (tudi leta 2022 (17)). Taka širitev bi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenila dodatek h korejski proizvodni zmogljivosti za termoreaktivni papir, ki je bila prej znatno večja od potrošnje lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji (glej preglednico 1). |
| --- | --- |

(59)

Glede na navedeno in čeprav Komisija ni mogla količinsko opredeliti neizkoriščene zmogljivosti v Koreji na splošno, je lahko ugotovila, da je proizvodna zmogljivost znatna, saj je približno desetkrat večja od domače potrošnje v Koreji in predstavlja skoraj dvakratno potrošnjo Unije. Poleg tega je družba Hansol Paper večkrat napovedala, da namerava razširiti svojo proizvodnjo termoreaktivnega papirja, kot je razvidno iz njenega finančnega poročila za prvo polovico leta 2021 (16) in poznejših finančnih poročil (tudi leta 2022 (17)). Taka širitev bi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenila dodatek h korejski proizvodni zmogljivosti za termoreaktivni papir, ki je bila prej znatno večja od potrošnje lahkega termoreaktivnega papirja v Uniji (glej preglednico 1).

16

17

| (60) | Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper navedla, da so ugotovitve Komisije o zmogljivosti v Koreji neutemeljene in nepravilne, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) Družba Hansol Paper je bila edini proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v Koreji, (ii) Komisija je napačno razlagala napovedi družbe Hansol Paper o širitvi in (iii) Komisija je pretiravala, ko je trdila, da je proizvodna zmogljivost družbe Hansol Paper precej prožna. |
| --- | --- |

(60)

Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper navedla, da so ugotovitve Komisije o zmogljivosti v Koreji neutemeljene in nepravilne, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) Družba Hansol Paper je bila edini proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v Koreji, (ii) Komisija je napačno razlagala napovedi družbe Hansol Paper o širitvi in (iii) Komisija je pretiravala, ko je trdila, da je proizvodna zmogljivost družbe Hansol Paper precej prožna.

| (61) | Komisija se s tem ni strinjala. Kar zadeva to, da je družba Hansol Paper domnevno edini proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v Koreji, je Komisija ugotovila, da temu nasprotujejo druge informacije v spisu, vključno z izjavami družbe Hansol Paper med preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov (18). Čeprav Komisija dosledno meni, da je bila družba Hansol Paper edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v tej preiskavi v zvezi s pregledom, Komisija ni sklenila, da je bila družba Hansol Paper edini proizvajalec lahkega termoreaktivnega papirja v Republiki Koreji. Nasprotno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58, dokazi v spisu kažejo, da bi lahko vsaj še en proizvajalec lahkega termoreaktivnega papirja v Republiki Koreji, in sicer Donghwa Ind co. Ltd, proizvajal izdelek, ki se pregleduje. Komisija je ugotovila, da je spletno mesto družbe Donghwa Ind (19) vključevalo sklicevanja na proizvodnjo termoreaktivnega papirja na splošno in slike izdelkov, kot so računi na prodajnih mestih, ki so običajno izdelani iz lahkega termoreaktivnega papirja. Komisija je ugotovila tudi, da glede na dokaze o nasprotnem družba Hansol Paper ni predložila dokazov, s katerimi bi utemeljila svojo trditev, da je edini proizvajalec lahkega termoreaktivnega papirja v Republiki Koreji. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(61)

Komisija se s tem ni strinjala. Kar zadeva to, da je družba Hansol Paper domnevno edini proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v Koreji, je Komisija ugotovila, da temu nasprotujejo druge informacije v spisu, vključno z izjavami družbe Hansol Paper med preiskavo v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov (18). Čeprav Komisija dosledno meni, da je bila družba Hansol Paper edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v tej preiskavi v zvezi s pregledom, Komisija ni sklenila, da je bila družba Hansol Paper edini proizvajalec lahkega termoreaktivnega papirja v Republiki Koreji. Nasprotno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58, dokazi v spisu kažejo, da bi lahko vsaj še en proizvajalec lahkega termoreaktivnega papirja v Republiki Koreji, in sicer Donghwa Ind co. Ltd, proizvajal izdelek, ki se pregleduje. Komisija je ugotovila, da je spletno mesto družbe Donghwa Ind (19) vključevalo sklicevanja na proizvodnjo termoreaktivnega papirja na splošno in slike izdelkov, kot so računi na prodajnih mestih, ki so običajno izdelani iz lahkega termoreaktivnega papirja. Komisija je ugotovila tudi, da glede na dokaze o nasprotnem družba Hansol Paper ni predložila dokazov, s katerimi bi utemeljila svojo trditev, da je edini proizvajalec lahkega termoreaktivnega papirja v Republiki Koreji. Trditev je bila zato zavrnjena.

18

19

| (62) | Komisija se ni strinjala, da je neizkoriščena zmogljivost znašala nič, kot je navedla družba Hansol. Družba Hansol Paper je na primer predložila tako nizke podatke o zmogljivosti, da bi njena sporočena izkoriščenost zmogljivosti v nekaj letih obravnavanega obdobja presegla 100 %. |
| --- | --- |

(62)

Komisija se ni strinjala, da je neizkoriščena zmogljivost znašala nič, kot je navedla družba Hansol. Družba Hansol Paper je na primer predložila tako nizke podatke o zmogljivosti, da bi njena sporočena izkoriščenost zmogljivosti v nekaj letih obravnavanega obdobja presegla 100 %.

| (63) | Komisija se ni strinjala z domnevno napačno razlago napovedi o širitvi družbe Hansol Paper in vprašanjem prožnosti proizvodne zmogljivosti. Družba Hansol Paper je v svojih finančnih poročilih večkrat javno napovedala, da namerava razširiti svojo dejavnost termoreaktivnega papirja (20). Dejstvo, da naložbeni načrti, ki so bili na voljo v času preveritvenega obiska, niso vključevali naložb, namenjenih povečanju zmogljivosti, družbi Hansol Paper ne preprečuje uresničevanja njenih napovedi v poznejši fazi. V vsakem primeru so sredstva, s katerimi lahko družba Hansol Paper razširi svojo dejavnost termoreaktivnega papirja, raznolika, vključno z zmogljivostmi za preklop. Kot je navedla stran sama v poročilu o trajnostnosti družbe Hansol Paper za leto 2022 (21), ima Hansol Paper nedvomno prožne proizvodne zmogljivosti. Čeprav količinska opredelitev prožnosti ni jasno izražena, kaže dejstvo, da je prisotna v poročilu, da prožnost ni majhna in je zato vredna javne objave. Nabor izdelkov iz proizvodnega načrta družbe Hansol Paper za leto 2023 strani omogoča, da po potrebi nezanemarljivo količino zmogljivosti prenese na izdelek, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(63)

Komisija se ni strinjala z domnevno napačno razlago napovedi o širitvi družbe Hansol Paper in vprašanjem prožnosti proizvodne zmogljivosti. Družba Hansol Paper je v svojih finančnih poročilih večkrat javno napovedala, da namerava razširiti svojo dejavnost termoreaktivnega papirja (20). Dejstvo, da naložbeni načrti, ki so bili na voljo v času preveritvenega obiska, niso vključevali naložb, namenjenih povečanju zmogljivosti, družbi Hansol Paper ne preprečuje uresničevanja njenih napovedi v poznejši fazi. V vsakem primeru so sredstva, s katerimi lahko družba Hansol Paper razširi svojo dejavnost termoreaktivnega papirja, raznolika, vključno z zmogljivostmi za preklop. Kot je navedla stran sama v poročilu o trajnostnosti družbe Hansol Paper za leto 2022 (21), ima Hansol Paper nedvomno prožne proizvodne zmogljivosti. Čeprav količinska opredelitev prožnosti ni jasno izražena, kaže dejstvo, da je prisotna v poročilu, da prožnost ni majhna in je zato vredna javne objave. Nabor izdelkov iz proizvodnega načrta družbe Hansol Paper za leto 2023 strani omogoča, da po potrebi nezanemarljivo količino zmogljivosti prenese na izdelek, ki se pregleduje.

20

21

3.3.2   Privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi

Privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi

| (64) | Domači trg Republike Koreje je majhen, njegova letna poraba pa znaša od 20 000 do 37 200 ton (22). Letna proizvodnja družbe Hansol Paper je 4 do 9-krat večja od potrošnje izdelka, ki se pregleduje, na domačem trgu. Preiskava je pokazala, da se domača potrošnja glede na obseg zmanjšuje, saj se je domača prodaja lahkega termoreaktivnega papirja družbe Hansol Paper, ki je prevladujoči proizvajalec v državi, v obravnavanem obdobju zmanjšala za 29 % (23). Zato je korejska industrija lahkega termoreaktivnega papirja usmerjena v izvoz. Za dobičkonosnost domače prodaje družbe Hansol Paper glej oddelek 3.2.1 zgoraj. |
| --- | --- |

(64)

Domači trg Republike Koreje je majhen, njegova letna poraba pa znaša od 20 000 do 37 200 ton (22). Letna proizvodnja družbe Hansol Paper je 4 do 9-krat večja od potrošnje izdelka, ki se pregleduje, na domačem trgu. Preiskava je pokazala, da se domača potrošnja glede na obseg zmanjšuje, saj se je domača prodaja lahkega termoreaktivnega papirja družbe Hansol Paper, ki je prevladujoči proizvajalec v državi, v obravnavanem obdobju zmanjšala za 29 % (23). Zato je korejska industrija lahkega termoreaktivnega papirja usmerjena v izvoz. Za dobičkonosnost domače prodaje družbe Hansol Paper glej oddelek 3.2.1 zgoraj.

22

23

| (65) | Komisija je na podlagi preverjenih podatkov družbe Hansol Paper ugotovila, da se je obseg korejskega izvoza v namembne kraje, ki niso Unija, v obdobju pregleda povečal (24). Ugotovila je tudi, da je bil korejski izvoz, zlasti v ZDA, znaten (25). Vendar so se prodajne cene korejskega izvoza v namembne kraje, ki niso Unija, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znižale. To je jasno razvidno na trgu ZDA (26). Poleg tega so organi ZDA 27. septembra 2021 uvedli protidampinške ukrepe za uvoz termoreaktivnega papirja s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje (27). Zato je v smislu cen ameriški trg postal manj privlačen za korejski izvoz. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je na podlagi preverjenih podatkov družbe Hansol Paper ugotovila, da se je obseg korejskega izvoza v namembne kraje, ki niso Unija, v obdobju pregleda povečal (24). Ugotovila je tudi, da je bil korejski izvoz, zlasti v ZDA, znaten (25). Vendar so se prodajne cene korejskega izvoza v namembne kraje, ki niso Unija, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znižale. To je jasno razvidno na trgu ZDA (26). Poleg tega so organi ZDA 27. septembra 2021 uvedli protidampinške ukrepe za uvoz termoreaktivnega papirja s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje (27). Zato je v smislu cen ameriški trg postal manj privlačen za korejski izvoz.

24

25

26

27

| (66) | Trg Unije je največji trg lahkega termoreaktivnega papirja na svetu, saj predstavlja približno 25 % svetovne potrošnje, in ima velik potencial rasti v absolutnem smislu (28). Preiskava je pokazala, da je trg Unije v smislu cen privlačen v primerjavi z drugimi trgi. Po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2017 se je uvoz iz Republike Koreje znatno zmanjšal in je leta 2020 znašal le med 1 000 in 2 500 ton. Vendar se je od takrat kljub veljavnim protidampinškim dajatvam obseg korejske prodaje v Unijo ponovno povečal (29) in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal med 4 500 in 6 000 ton, kar je predstavljalo 2,7-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(66)

Trg Unije je največji trg lahkega termoreaktivnega papirja na svetu, saj predstavlja približno 25 % svetovne potrošnje, in ima velik potencial rasti v absolutnem smislu (28). Preiskava je pokazala, da je trg Unije v smislu cen privlačen v primerjavi z drugimi trgi. Po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2017 se je uvoz iz Republike Koreje znatno zmanjšal in je leta 2020 znašal le med 1 000 in 2 500 ton. Vendar se je od takrat kljub veljavnim protidampinškim dajatvam obseg korejske prodaje v Unijo ponovno povečal (29) in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal med 4 500 in 6 000 ton, kar je predstavljalo 2,7-odstotni tržni delež.

28

29

| (67) | Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper od Komisije zahtevala, da izračuna stopnjo dampinga za prodajo družbe Hansol Paper na trge tretjih držav, ker naj bi bil tak izračun ustaljena praksa pri preteklih pregledih zaradi izteka ukrepov, ki jih je izvedla Komisija, in ker Komisija ni ocenila, ali izvozne cene družbe Hansol Paper za trge zunaj EU kažejo na damping. Komisija je pojasnila, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode. Glede na ugotovitev znatnega dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za prodajo v Unijo in poznejši sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga Komisija ni bila zavezana k nadaljnjemu ugotavljanju dampinga v tej preiskavi. Izvozne cene družbe Hansol Paper za trge zunaj EU so bile analizirane v uvodni izjavi 65. Nadalje so analizirane v uvodnih izjavah v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(67)

Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper od Komisije zahtevala, da izračuna stopnjo dampinga za prodajo družbe Hansol Paper na trge tretjih držav, ker naj bi bil tak izračun ustaljena praksa pri preteklih pregledih zaradi izteka ukrepov, ki jih je izvedla Komisija, in ker Komisija ni ocenila, ali izvozne cene družbe Hansol Paper za trge zunaj EU kažejo na damping. Komisija je pojasnila, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode. Glede na ugotovitev znatnega dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za prodajo v Unijo in poznejši sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga Komisija ni bila zavezana k nadaljnjemu ugotavljanju dampinga v tej preiskavi. Izvozne cene družbe Hansol Paper za trge zunaj EU so bile analizirane v uvodni izjavi 65. Nadalje so analizirane v uvodnih izjavah v nadaljevanju.

| (68) | Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper trdila, da bi morala Komisija ugotoviti, da trg lahkega termoreaktivnega papirja Unije ni več privlačen glede na informacije, ki jih je družba Hansol že predložila (in domnevno niso bile zadostno obravnavane s strani Komisije), in zlasti glede na trditve o tem, da se družba Hansol Paper ne bo več osredotočala na trg Unije, o pomenu ameriškega trga za Hansol Paper, o stopnji protidampinških ukrepov ZDA za termoreaktivni papir in o tem, da Komisija v tej uredbi ni opisala dejavnosti družbe Hansol Paper na drugih tretjih trgih. |
| --- | --- |

(68)

Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper trdila, da bi morala Komisija ugotoviti, da trg lahkega termoreaktivnega papirja Unije ni več privlačen glede na informacije, ki jih je družba Hansol že predložila (in domnevno niso bile zadostno obravnavane s strani Komisije), in zlasti glede na trditve o tem, da se družba Hansol Paper ne bo več osredotočala na trg Unije, o pomenu ameriškega trga za Hansol Paper, o stopnji protidampinških ukrepov ZDA za termoreaktivni papir in o tem, da Komisija v tej uredbi ni opisala dejavnosti družbe Hansol Paper na drugih tretjih trgih.

| (69) | Komisija se ni strinjala z domnevno neprivlačnostjo trga Unije za korejski izvoz. Dejstvo, da trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bil glavni trg družbe Hansol Paper v smislu obsega in da je imela družba Hansol Paper znatno prodajo v ZDA, ne ogroža privlačnosti trga Unije. Komisija je trdila tudi, da je že zaradi samega obstoja protidampinških ukrepov v ZDA trg ZDA manj privlačen, kot pred uvedbo kakršnih koli ukrepov, tudi če raven ukrepov ni previsoka. Kar zadeva prodajo družbe Hansol Paper na drugih trgih, Komisija v tej uredbi ni mogla razkriti njenega obsega prodaje in cen na drugih trgih za posamezno državo, če je stran take informacije štela za občutljive (tj. edini vir zadevnih podatkov). Komisija je kljub temu pregledala prodajno in cenovno strategijo družbe Hansol Paper na drugih trgih, ki jo je stran delila v poročilih o preverjanju. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se termoreaktivni papir proizvaja v peščici držav po svetu, kot je razvidno iz študije Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, ki jo je pripravila družba Laves Chemie. Zato se proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, soočajo s konkurenco lokalnih proizvajalcev na samo nekaj območjih sveta. Južna in Srednja Amerika, Afrika, Avstralazija in večina azijskih držav so bile tako neto uvoznice termoreaktivnega papirja (30), in sicer predvsem iz Koreje. Čeprav bi se načeloma trgi brez (znatne) domače proizvodnje na prvi pogled zdeli privlačnejši, je Komisija ugotovila, da so se prodajne cene družbe Hansol Paper za izdelek, ki se pregleduje, za izvozne trge zunaj EU, vključno z ZDA, v obravnavanem obdobju na splošno znižale v podobni meri kot cene za Unijo. Primerjava prodajnih cen družbe Hansol Paper za vse izvozne trge zunaj EU in prodajnih cen družbe Hansol Paper za Unijo je pokazala, da so bile v obravnavanem obdobju cene za EU na splošno stalno višje od prodajnih cen družbe Hansol Paper za preostali svet. Komisija je zato potrdila, da je bil trg Unije, ki je največji trg lahkega termoreaktivnega papirja na svetu in trg z visokim potencialom rasti v absolutnem smislu, z vidika obsega in cene privlačen trg za korejski izvoz, ne glede na spremembe prodajne mreže družbe Hansol Paper od prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(69)

Komisija se ni strinjala z domnevno neprivlačnostjo trga Unije za korejski izvoz. Dejstvo, da trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bil glavni trg družbe Hansol Paper v smislu obsega in da je imela družba Hansol Paper znatno prodajo v ZDA, ne ogroža privlačnosti trga Unije. Komisija je trdila tudi, da je že zaradi samega obstoja protidampinških ukrepov v ZDA trg ZDA manj privlačen, kot pred uvedbo kakršnih koli ukrepov, tudi če raven ukrepov ni previsoka. Kar zadeva prodajo družbe Hansol Paper na drugih trgih, Komisija v tej uredbi ni mogla razkriti njenega obsega prodaje in cen na drugih trgih za posamezno državo, če je stran take informacije štela za občutljive (tj. edini vir zadevnih podatkov). Komisija je kljub temu pregledala prodajno in cenovno strategijo družbe Hansol Paper na drugih trgih, ki jo je stran delila v poročilih o preverjanju. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se termoreaktivni papir proizvaja v peščici držav po svetu, kot je razvidno iz študije Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, ki jo je pripravila družba Laves Chemie. Zato se proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, soočajo s konkurenco lokalnih proizvajalcev na samo nekaj območjih sveta. Južna in Srednja Amerika, Afrika, Avstralazija in večina azijskih držav so bile tako neto uvoznice termoreaktivnega papirja (30), in sicer predvsem iz Koreje. Čeprav bi se načeloma trgi brez (znatne) domače proizvodnje na prvi pogled zdeli privlačnejši, je Komisija ugotovila, da so se prodajne cene družbe Hansol Paper za izdelek, ki se pregleduje, za izvozne trge zunaj EU, vključno z ZDA, v obravnavanem obdobju na splošno znižale v podobni meri kot cene za Unijo. Primerjava prodajnih cen družbe Hansol Paper za vse izvozne trge zunaj EU in prodajnih cen družbe Hansol Paper za Unijo je pokazala, da so bile v obravnavanem obdobju cene za EU na splošno stalno višje od prodajnih cen družbe Hansol Paper za preostali svet. Komisija je zato potrdila, da je bil trg Unije, ki je največji trg lahkega termoreaktivnega papirja na svetu in trg z visokim potencialom rasti v absolutnem smislu, z vidika obsega in cene privlačen trg za korejski izvoz, ne glede na spremembe prodajne mreže družbe Hansol Paper od prvotne preiskave.

Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

30

3.3.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (70) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, glede na ugotovitve Komisije o nadaljevanju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, obstoju nezanemarljive prožne proizvodne zmogljivosti v Republiki Koreji, vedno večjem zanimanju Koreje za velik trg Unije s privlačnimi cenami in nedavno uvedene protidampinške ukrepe na njenem trenutno glavnem izvoznem trgu (31) se lahko v primeru razveljavitve ukrepov pričakuje nadaljnje povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka. Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka povzročil nadaljevanje dampinga. |
| --- | --- |

(70)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, glede na ugotovitve Komisije o nadaljevanju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, obstoju nezanemarljive prožne proizvodne zmogljivosti v Republiki Koreji, vedno večjem zanimanju Koreje za velik trg Unije s privlačnimi cenami in nedavno uvedene protidampinške ukrepe na njenem trenutno glavnem izvoznem trgu (31) se lahko v primeru razveljavitve ukrepov pričakuje nadaljnje povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka. Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka povzročil nadaljevanje dampinga.

31

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (71) | Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju v Uniji izdelovalo pet proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju v Uniji izdelovalo pet proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (72) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 360 727 ton. Komisija je to številko določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, in sicer izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil vložnik in ki ga je navzkrižno preverila glede na posamezne izpolnjene vprašalnike vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 86 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(72)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 360 727 ton. Komisija je to številko določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, in sicer izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil vložnik in ki ga je navzkrižno preverila glede na posamezne izpolnjene vprašalnike vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 86 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (73) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: (a) podatkov vložnika o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije, ki je bila delno navzkrižno preverjena z obsegom prodaje, ki so ga sporočili vzorčeni proizvajalci Unije (32), in (b) uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz vseh tretjih držav, kot je navedeno v statističnih podatkih Eurostata, in analize podatkov o izvozu sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: (a) podatkov vložnika o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije, ki je bila delno navzkrižno preverjena z obsegom prodaje, ki so ga sporočili vzorčeni proizvajalci Unije (32), in (b) uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz vseh tretjih držav, kot je navedeno v statističnih podatkih Eurostata, in analize podatkov o izvozu sodelujočega proizvajalca izvoznika.

32

| (74) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 179 500 –184 000 | 170 000 –174 500 | 165 500 –170 000 | 177 000 –181 500 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 98 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki in zahtevek. |

(74)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2018

2019

2020

OPP

Celotna potrošnja Unije

179 500 –184 000

170 000 –174 500

165 500 –170 000

177 000 –181 500

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

98

98

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki in zahtevek.

Vir:

| (75) | Potrošnja Unije se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšala za 8 %. Svetovna pandemija COVID-19 je leta 2020 vplivala na potrošnjo Unije, vendar se je potrošnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečala, v obravnavanem obdobju pa se je skupno zmanjšala za 2 %. |
| --- | --- |

(75)

Potrošnja Unije se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšala za 8 %. Svetovna pandemija COVID-19 je leta 2020 vplivala na potrošnjo Unije, vendar se je potrošnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečala, v obravnavanem obdobju pa se je skupno zmanjšala za 2 %.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (76) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik, in statističnih podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik, in statističnih podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije.

| (77) | Uvoz iz zadevne države se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | 2 500 –4 000 | 1 500 –3 000 | 1 000 –2 500 | 4 500 –6 000 |
| Indeks | 100 | 64 | 48 | 165 |
| Tržni delež | 1,6  % | 1,1  % | 0,9  % | 2,7  % |
| Indeks | 100 | 68 | 53 | 167 |
| Vir: vprašalnik o dampingu in Eurostat. |

(77)

Uvoz iz zadevne države se je gibal, kot sledi:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2018

2019

2020

OPP

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

2 500 –4 000

1 500 –3 000

1 000 –2 500

4 500 –6 000

Indeks

Indeks

100

100

64

64

48

48

165

165

Tržni delež

1,6  %

1,1  %

0,9  %

2,7  %

Indeks

Indeks

100

100

68

68

53

53

167

167

Vir: vprašalnik o dampingu in Eurostat.

Vir:

| (78) | Obseg uvoza iz zadevne države se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal. Vendar se je obseg v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno povečal, in sicer za 65 % v primerjavi s podatki iz leta 2018. Tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal z 1,6 % leta 2018 na 2,7 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(78)

Obseg uvoza iz zadevne države se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal. Vendar se je obseg v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno povečal, in sicer za 65 % v primerjavi s podatki iz leta 2018. Tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal z 1,6 % leta 2018 na 2,7 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (79) | Da bi Komisija določila obseg in vrednosti uvoza v obravnavanem obdobju, je analizirala podatke o izvozu, ki jih je predložila družba Hansol Paper, sodelujoči proizvajalec izvoznik v zadevni državi, ob upoštevanju statističnih podatkov o uvozu, ki jih je zabeležil Eurostat. Komisija je odkrila neskladja med prijavljenim izvozom družbe Hansol Paper na Dansko, v Estonijo, na Finsko in v Litvo ter uvozom v teh državah članicah, glede na podatke, ki jih je zabeležil Eurostat. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložila družba, sklenila, da izdelek, ki se pregleduje in ga je družba Hansol Paper izvažala na Dansko, v Estonijo, na Finsko in delno tudi v Litvo, ni vstopil na carinsko območje Unije. Navedena prodaja je verjetno ostala v tranzitu in/ali je bila namenjena v države zunaj Unije. Zato se je Komisija v zvezi z uvozom v navedene štiri države članice oprla na statistične podatke, ki jih je zabeležil Eurostat. |
| --- | --- |

(79)

Da bi Komisija določila obseg in vrednosti uvoza v obravnavanem obdobju, je analizirala podatke o izvozu, ki jih je predložila družba Hansol Paper, sodelujoči proizvajalec izvoznik v zadevni državi, ob upoštevanju statističnih podatkov o uvozu, ki jih je zabeležil Eurostat. Komisija je odkrila neskladja med prijavljenim izvozom družbe Hansol Paper na Dansko, v Estonijo, na Finsko in v Litvo ter uvozom v teh državah članicah, glede na podatke, ki jih je zabeležil Eurostat. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložila družba, sklenila, da izdelek, ki se pregleduje in ga je družba Hansol Paper izvažala na Dansko, v Estonijo, na Finsko in delno tudi v Litvo, ni vstopil na carinsko območje Unije. Navedena prodaja je verjetno ostala v tranzitu in/ali je bila namenjena v države zunaj Unije. Zato se je Komisija v zvezi z uvozom v navedene štiri države članice oprla na statistične podatke, ki jih je zabeležil Eurostat.

4.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (80) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik, in statističnih podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil proizvajalec izvoznik, in statističnih podatkov Eurostata.

| (81) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena uvoza iz Republike Koreje | 1 800 –2 000 | 1 550 –1 750 | 1 450 –1 650 | 1 450 –1 650 |
| Indeks | 100 | 91 | 82 | 81 |
| Vir: vprašalnik o dampingu in Eurostat. |

(81)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2018

2019

2020

OPP

Povprečna cena uvoza iz Republike Koreje

1 800 –2 000

1 550 –1 750

1 450 –1 650

1 450 –1 650

Indeks

Indeks

100

100

91

91

82

82

81

81

Vir: vprašalnik o dampingu in Eurostat.

Vir:

| (82) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je med obravnavanim obdobjem znižala za 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je med obravnavanim obdobjem znižala za 19 %.

| (83) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:






  — | tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(83)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:

—

tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter

| — | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

—

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (84) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje (količina izvoza proizvajalca izvoznika, ocenjena po prodajni ceni industrije Unije) na izdelek vsakega proizvajalca izvoznika, pri katerem je bila ugotovljena enaka kontrolna številka izdelka za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(84)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje (količina izvoza proizvajalca izvoznika, ocenjena po prodajni ceni industrije Unije) na izdelek vsakega proizvajalca izvoznika, pri katerem je bila ugotovljena enaka kontrolna številka izdelka za industrijo Unije.

| (85) | Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 13,7 %. Za približno 83 % obsega uvoza je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(85)

Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 13,7 %. Za približno 83 % obsega uvoza je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen.

| (86) | Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper trdila, da se je večina nelojalnega nižanja prodajnih cen nanašala na termoreaktivni papir, uporabljen za etikete, ki ni povezan z izdelki, zajetimi v prvotni preiskavi. Komisija je stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen izračunala na podlagi primerjave vrst izdelka, tako kot v prvotni preiskavi. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(86)

Po dokončnem razkritju je družba Hansol Paper trdila, da se je večina nelojalnega nižanja prodajnih cen nanašala na termoreaktivni papir, uporabljen za etikete, ki ni povezan z izdelki, zajetimi v prvotni preiskavi. Komisija je stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen izračunala na podlagi primerjave vrst izdelka, tako kot v prvotni preiskavi. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

4.4   Uvoz iz tretjih držav razen iz Republike Koreje

Uvoz iz tretjih držav razen iz Republike Koreje

| (87) | Uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja iz tretjih držav, razen Republike Koreje, je večinoma potekal iz Kitajske in ZDA. |
| --- | --- |

(87)

Uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja iz tretjih držav, razen Republike Koreje, je večinoma potekal iz Kitajske in ZDA.

| (88) | Obseg uvoza ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja iz drugih tretjih držav so se gibali, kot sledi:

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | Obseg (v tonah) | 6 000 –7 500 | 4 500 –6 000 | 3 500 –5 000 | 3 500 –5 000 |
| | Indeks | 100 | 80 | 62 | 48 |
| | Tržni delež | 3,5  % | 3,0  % | 2,4  % | 1,7  % |
| | Indeks | 100 | 85 | 67 | 49 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 500 –1 650 | 1 600 –1 750 | 1 500 –1 650 | 1 500 –1 650 |
| | Indeks | 100 | 104 | 96 | 96 |
| ZDA | Obseg (v tonah) | 2 850 –3 000 | 2 350 –2 500 | 2 850 –3 000 | 3 000 –3 150 |
| | Indeks | 100 | 84 | 100 | 105 |
| | Tržni delež | 1,6  % | 1,4  % | 1,7  % | 1,7  % |
| | Indeks | 100 | 89 | 109 | 107 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 400 –2 550 | 2 950 –3 100 | 2 950 –3 100 | 2 800 –2 950 |
| | Indeks | 100 | 122 | 120 | 115 |
| Skupaj vse tretje države, razen zadevne države | Obseg (v tonah) | 10 000 –11 500 | 9 500 –11 000 | 9 000 –10 500 | 9 000 –10 500 |
| | Indeks | 100 | 93 | 87 | 90 |
| | Tržni delež | 5,8  % | 5,7  % | 5,5  % | 5,3  % |
| | Indeks | 100 | 98 | 95 | 91 |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 950 –2 150 | 2 250 –2 450 | 2 250 –2 450 | 2 450 –2 650 |
| | Indeks | 100 | 115 | 118 | 126 |
| Vir: Eurostat. |

(88)

Obseg uvoza ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja iz drugih tretjih držav so se gibali, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2018

2019

2020

OPP

LRK

Obseg (v tonah)

6 000 –7 500

4 500 –6 000

3 500 –5 000

3 500 –5 000

Indeks

Indeks

100

100

80

80

62

62

48

48

Tržni delež

3,5  %

3,0  %

2,4  %

1,7  %

Indeks

Indeks

100

100

85

85

67

67

49

49

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 500 –1 650

1 600 –1 750

1 500 –1 650

1 500 –1 650

Indeks

Indeks

100

100

104

104

96

96

96

96

ZDA

Obseg (v tonah)

2 850 –3 000

2 350 –2 500

2 850 –3 000

3 000 –3 150

Indeks

Indeks

100

100

84

84

100

100

105

105

Tržni delež

1,6  %

1,4  %

1,7  %

1,7  %

Indeks

Indeks

100

100

89

89

109

109

107

107

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 400 –2 550

2 950 –3 100

2 950 –3 100

2 800 –2 950

Indeks

Indeks

100

100

122

122

120

120

115

115

Skupaj vse tretje države, razen zadevne države

Obseg (v tonah)

10 000 –11 500

9 500 –11 000

9 000 –10 500

9 000 –10 500

Indeks

Indeks

100

100

93

93

87

87

90

90

Tržni delež

5,8  %

5,7  %

5,5  %

5,3  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

95

95

91

91

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 950 –2 150

2 250 –2 450

2 250 –2 450

2 450 –2 650

Indeks

Indeks

100

100

115

115

118

118

126

126

Vir: Eurostat.

Vir:

| (89) | Uvoz iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več kot 50 %, medtem ko se je uvoz iz ZDA povečal za 5 %. Tržni delež drugih tretjih držav se je postopoma zmanjševal s 5,8 % leta 2018 na 5,3 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(89)

Uvoz iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več kot 50 %, medtem ko se je uvoz iz ZDA povečal za 5 %. Tržni delež drugih tretjih držav se je postopoma zmanjševal s 5,8 % leta 2018 na 5,3 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (90) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(90)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (91) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ovrednotila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika vložnika, ki jih je ustrezno navzkrižno preverila z informacijami v zahtevku in statističnimi podatki Eurostata. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ovrednotila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika vložnika, ki jih je ustrezno navzkrižno preverila z informacijami v zahtevku in statističnimi podatki Eurostata. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (92) | Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(92)

Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (93) | Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(93)

Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (94) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 399 607 | 392 619 | 348 216 | 360 727 |
| Indeks | 100 | 98 | 87 | 90 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 563 021 | 581 338 | 640 533 | 633 474 |
| Indeks | 100 | 103 | 114 | 113 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 71  % | 68  % | 54  % | 57  % |
| Indeks | 100 | 95 | 77 | 80 |
| Vir: vprašalnik o škodi in zahtevek. |

(94)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2018

2019

2020

OPP

Obseg proizvodnje (v tonah)

399 607

392 619

348 216

360 727

Indeks

Indeks

100

100

98

98

87

87

90

90

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

563 021

581 338

640 533

633 474

Indeks

Indeks

100

100

103

103

114

114

113

113

Izkoriščenost zmogljivosti

71  %

68  %

54  %

57  %

Indeks

Indeks

100

100

95

95

77

77

80

80

Vir: vprašalnik o škodi in zahtevek.

Vir:

| (95) | V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 10 %. Obseg proizvodnje se je leta 2020 v primerjavi z letom 2018 zmanjšal za 13 % zaradi vpliva pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(95)

V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 10 %. Obseg proizvodnje se je leta 2020 v primerjavi z letom 2018 zmanjšal za 13 % zaradi vpliva pandemije COVID-19.

| (96) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju povečala in ostala razmeroma stabilna v letu 2020 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(96)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju povečala in ostala razmeroma stabilna v letu 2020 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (97) | Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšala za 23 %. Stopnja izkoriščenosti se je med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom rahlo povečala, in sicer za 3 odstotne točke. |
| --- | --- |

(97)

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšala za 23 %. Stopnja izkoriščenosti se je med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom rahlo povečala, in sicer za 3 odstotne točke.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (98) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 168 151 | 159 905 | 156 357 | 164 118 |
| Indeks | 100 | 95 | 93 | 98 |
| Tržni delež | 92,6  % | 93,2  % | 93,7  % | 92,0  % |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 99 |
| Vir: vprašalnik o škodi, zahtevek in Eurostat. |

(98)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2018

2019

2020

OPP

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

168 151

159 905

156 357

164 118

Indeks

Indeks

100

100

95

95

93

93

98

98

Tržni delež

92,6  %

93,2  %

93,7  %

92,0  %

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

99

99

Vir: vprašalnik o škodi, zahtevek in Eurostat.

Vir:

| (99) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2 %. Tudi v tem primeru se je prodaja v letu 2020 znatno zmanjšala, kar je bilo povezano s krizo zaradi COVID-19. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je povečala prodaja, podobno kot gibanje potrošnje, prikazano v preglednici 1. |
| --- | --- |

(99)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2 %. Tudi v tem primeru se je prodaja v letu 2020 znatno zmanjšala, kar je bilo povezano s krizo zaradi COVID-19. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je povečala prodaja, podobno kot gibanje potrošnje, prikazano v preglednici 1.

| (100) | Tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, in sicer 92 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(100)

Tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, in sicer 92 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.5.2.3   Rast

Rast

| (101) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %. Hkrati se je podobno zmanjšala tudi prodaja industrije na trgu EU. Tržni delež industrije Unije se je le rahlo zmanjšal, in sicer z 92,6 % na 92 %. |
| --- | --- |

(101)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %. Hkrati se je podobno zmanjšala tudi prodaja industrije na trgu EU. Tržni delež industrije Unije se je le rahlo zmanjšal, in sicer z 92,6 % na 92 %.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (102) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 1 080 | 1 057 | 951 | 870 |
| Indeks | 100 | 98 | 88 | 81 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 370 | 371 | 366 | 415 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 112 |
| Vir: vprašalnik o škodi in zahtevek. |

(102)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2018

2019

2020

OPP

Število zaposlenih

1 080

1 057

951

870

Indeks

Indeks

100

100

98

98

88

88

81

81

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

370

371

366

415

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

112

112

Vir: vprašalnik o škodi in zahtevek.

Vir:

| (103) | V obravnavanem obdobju se je število zaposlenih v industriji Unije znatno zmanjšalo, in sicer skupno za 19 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(103)

V obravnavanem obdobju se je število zaposlenih v industriji Unije znatno zmanjšalo, in sicer skupno za 19 odstotnih točk.

| (104) | Produktivnost delovne sile industrije Unije je bila v obdobju 2018–2020 stabilna in se je od leta 2020 povečala za 13 %. |
| --- | --- |

(104)

Produktivnost delovne sile industrije Unije je bila v obdobju 2018–2020 stabilna in se je od leta 2020 povečala za 13 %.

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (105) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila individualna stopnja dampinga, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika, še vedno visoka (glej uvodno izjavo 54 zgoraj). |
| --- | --- |

(105)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila individualna stopnja dampinga, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika, še vedno visoka (glej uvodno izjavo 54 zgoraj).

| (106) | Kljub dejstvu, da se je pri izvozu iz zadevne države še vedno izvajal damping, analiza kazalnikov škode kaže, da so uvedeni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(106)

Kljub dejstvu, da se je pri izvozu iz zadevne države še vedno izvajal damping, analiza kazalnikov škode kaže, da so uvedeni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije.

4.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (107) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot je navedeno spodaj:

  Preglednica 8


  Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono) | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu | 1 721 | 1 729 | 1 525 | 1 518 |
| Indeks | 100 | 100 | 89 | 88 |
| Stroški proizvodnje na enoto | 1 557 | 1 504 | 1 377 | 1 453 |
| Indeks | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Vir: vprašalnik o škodi. |

(107)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot je navedeno spodaj:

Preglednica 8

Preglednica 8

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono)

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono)

2018

2019

2020

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu

1 721

1 729

1 525

1 518

Indeks

Indeks

100

100

100

100

89

89

88

88

Stroški proizvodnje na enoto

1 557

1 504

1 377

1 453

Indeks

Indeks

100

100

97

97

88

88

93

93

Vir: vprašalnik o škodi.

Vir:

| (108) | Povprečna prodajna cena industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 12 %. Proizvodni stroški so se med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom znižali za 7 %. Med letoma 2018 in 2020 so se najprej znižali za 12 % in se nato med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečali za 5,5 %. To je posledica višjih stroškov surovin, zlasti stroškov lesne celuloze, in stroškov energije. |
| --- | --- |

(108)

Povprečna prodajna cena industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 12 %. Proizvodni stroški so se med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom znižali za 7 %. Med letoma 2018 in 2020 so se najprej znižali za 12 % in se nato med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečali za 5,5 %. To je posledica višjih stroškov surovin, zlasti stroškov lesne celuloze, in stroškov energije.

4.5.3.2   Stroški dela

Stroški dela

| (109) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 61 576 | 68 809 | 74 604 | 75 027 |
| Indeks | 100 | 112 | 121 | 122 |
| Vir: vprašalnik o škodi. |

(109)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2018

2019

2020

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

61 576

68 809

74 604

75 027

Indeks

Indeks

100

100

112

112

121

121

122

122

Vir: vprašalnik o škodi.

Vir:

| (110) | V obravnavanem obdobju so se stroški dela povečali za 22 %. Hkrati se je zmanjšalo število zaposlenih. To povečanje stroškov dela je bilo veliko večje od splošnega povečanja stroškov industrije Unije zaradi inflacije. |
| --- | --- |

(110)

V obravnavanem obdobju so se stroški dela povečali za 22 %. Hkrati se je zmanjšalo število zaposlenih. To povečanje stroškov dela je bilo veliko večje od splošnega povečanja stroškov industrije Unije zaradi inflacije.

4.5.3.3   Zaloge

Zaloge

| (111) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 17 878 | 18 452 | 15 810 | 16 082 |
| Indeks | 100 | 103 | 88 | 90 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 5,3  % | 5,5  % | 5,2  % | 5,0  % |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 96 |
| Vir: vprašalnik o škodi. |

(111)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2018

2019

2020

OPP

Končne zaloge (v tonah)

17 878

18 452

15 810

16 082

Indeks

Indeks

100

100

103

103

88

88

90

90

Končne zaloge kot delež proizvodnje

5,3  %

5,5  %

5,2  %

5,0  %

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

96

96

Vir: vprašalnik o škodi.

Vir:

| (112) | Končne zaloge kot odstotek proizvodnje so bile stabilne v celotnem obravnavanem obdobju. Izdelek, ki se pregleduje, se običajno proizvaja po naročilu, zato so končne zaloge običajno stabilne. Vendar se je raven končnih zalog v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %, kar sovpada z zmanjšanjem proizvodnje v istem obdobju. |
| --- | --- |

(112)

Končne zaloge kot odstotek proizvodnje so bile stabilne v celotnem obravnavanem obdobju. Izdelek, ki se pregleduje, se običajno proizvaja po naročilu, zato so končne zaloge običajno stabilne. Vendar se je raven končnih zalog v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %, kar sovpada z zmanjšanjem proizvodnje v istem obdobju.

4.5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (113) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2018 | 2019 | 2020 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 11,3  % | 14,8  % | 12,2  % | 6,6  % |
| Indeks | 100 | 131 | 108 | 59 |
| Denarni tok (v EUR) | 87 661 559 | 87 198 733 | 67 116 931 | 41 474 900 |
| Indeks | 100 | 99 | 77 | 47 |
| Naložbe (v EUR) | 34 123 041 | 58 784 540 | 61 376 912 | 6 839 111 |
| Indeks | 100 | 172 | 180 | 20 |
| Donosnost naložb | 104  % | 50  % | 25  % | 24  % |
| Indeks | 100 | 49 | 24 | 24 |
| Vir: vprašalnik o škodi. |

(113)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2018

2019

2020

OPP

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

11,3  %

14,8  %

12,2  %

6,6  %

Indeks

Indeks

100

100

131

131

108

108

59

59

Denarni tok (v EUR)

87 661 559

87 198 733

67 116 931

41 474 900

Indeks

Indeks

100

100

99

99

77

77

47

47

Naložbe (v EUR)

34 123 041

58 784 540

61 376 912

6 839 111

Indeks

Indeks

100

100

172

172

180

180

20

20

Donosnost naložb

104  %

50  %

25  %

24  %

Indeks

Indeks

100

100

49

49

24

24

24

24

Vir: vprašalnik o škodi.

Vir:

| (114) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (115) | Dobičkonosnost je bila v obravnavnem obdobju pozitivna. Vendar se je po povečanju stroškov proizvodnje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala na 6,6 %, kar je precej pod ciljnim dobičkom v višini 11,5 %, ugotovljenim v prvotni preiskavi. To zmanjšanje dobičkonosnosti je delno posledica povečanja stroškov med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kot je navedeno v uvodni izjavi 108, in sovpada z znatnim povečanjem uvoza iz zadevne države v istem obdobju. |
| --- | --- |

(115)

Dobičkonosnost je bila v obravnavnem obdobju pozitivna. Vendar se je po povečanju stroškov proizvodnje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala na 6,6 %, kar je precej pod ciljnim dobičkom v višini 11,5 %, ugotovljenim v prvotni preiskavi. To zmanjšanje dobičkonosnosti je delno posledica povečanja stroškov med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kot je navedeno v uvodni izjavi 108, in sovpada z znatnim povečanjem uvoza iz zadevne države v istem obdobju.

| (116) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 53 %. Podobno se je zgodilo v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(116)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 53 %. Podobno se je zgodilo v prvotni preiskavi.

| (117) | Industrija Unije je v obdobju 2018–2020 nadaljevala naložbe. Vendar so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dramatično zmanjšale. |
| --- | --- |

(117)

Industrija Unije je v obdobju 2018–2020 nadaljevala naložbe. Vendar so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dramatično zmanjšale.

| (118) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju se je zmanjševala, in sicer za 76 %. Ta padec donosnosti naložb se sklada z upadom dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(118)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju se je zmanjševala, in sicer za 76 %. Ta padec donosnosti naložb se sklada z upadom dobičkonosnosti.

| (119) | Kot je razvidno iz znatnega zmanjšanja naložb v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je na zmožnost industrije Unije, da zbere kapital, vplivalo zmanjšanje dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(119)

Kot je razvidno iz znatnega zmanjšanja naložb v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je na zmožnost industrije Unije, da zbere kapital, vplivalo zmanjšanje dobičkonosnosti.

4.6   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (120) | V obravnavanem obdobju je tržni delež industrije Unije ostal na visoki in stabilni ravni, in sicer je znašal 92 % ali več. Obseg prodaje na trgu Unije se je nekoliko zmanjšal, kar je vzporedno podobnemu zmanjšanju potrošnje. |
| --- | --- |

(120)

V obravnavanem obdobju je tržni delež industrije Unije ostal na visoki in stabilni ravni, in sicer je znašal 92 % ali več. Obseg prodaje na trgu Unije se je nekoliko zmanjšal, kar je vzporedno podobnemu zmanjšanju potrošnje.

| (121) | V smislu finančnih kazalnikov je bila dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju pozitivna, in sicer primerljiva ali večja od 11,5-odstotnega ciljnega dobička, kot je bil določen v prvotni preiskavi. Industrija Unije je v letih 2018, 2019 in 2020 ustvarila dobiček v višini več kot 11,3 %, 14,8 % oziroma 12,2 %. Vendar so se stroški med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečali za 5,5 %, medtem ko so cene ostale stabilne, zato se je dobičkonosnost zmanjšala na 6,6 %. To je sovpadalo tudi s povečanjem dampinškega uvoza, in sicer z 0,9-odstotnega tržnega deleža leta 2020 na 2,7-odstotni tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(121)

V smislu finančnih kazalnikov je bila dobičkonosnost industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju pozitivna, in sicer primerljiva ali večja od 11,5-odstotnega ciljnega dobička, kot je bil določen v prvotni preiskavi. Industrija Unije je v letih 2018, 2019 in 2020 ustvarila dobiček v višini več kot 11,3 %, 14,8 % oziroma 12,2 %. Vendar so se stroški med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečali za 5,5 %, medtem ko so cene ostale stabilne, zato se je dobičkonosnost zmanjšala na 6,6 %. To je sovpadalo tudi s povečanjem dampinškega uvoza, in sicer z 0,9-odstotnega tržnega deleža leta 2020 na 2,7-odstotni tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (122) | Proučeni kazalniki kažejo na to, da so protidampinški ukrepi dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki sta jo utrpela proizvajalca Unije. Uvedba prvotnih ukrepov leta 2017 je industriji Unije dejansko omogočila, da si je opomogla in ohranila visoke tržne deleže v Uniji ter ustvarila dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dobičkonosnost industrije Unije padla pod ciljni dobiček zaradi cenovnega pritiska dampinškega uvoza, zaradi katerega industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen v skladu s povečanjem proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(122)

Proučeni kazalniki kažejo na to, da so protidampinški ukrepi dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki sta jo utrpela proizvajalca Unije. Uvedba prvotnih ukrepov leta 2017 je industriji Unije dejansko omogočila, da si je opomogla in ohranila visoke tržne deleže v Uniji ter ustvarila dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dobičkonosnost industrije Unije padla pod ciljni dobiček zaradi cenovnega pritiska dampinškega uvoza, zaradi katerega industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen v skladu s povečanjem proizvodnih stroškov.

| (123) | Na podlagi navedenega je bil položaj industrije Unije škodljiv, kar je bilo preverjeno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ne glede na to, ali bi se navedena škoda štela za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe, se je Komisija odločila analizirati verjetnost ponovitve škode. |
| --- | --- |

(123)

Na podlagi navedenega je bil položaj industrije Unije škodljiv, kar je bilo preverjeno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ne glede na to, ali bi se navedena škoda štela za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe, se je Komisija odločila analizirati verjetnost ponovitve škode.

| (124) | Po razkritju je družba Hansol Paper trdila, da položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bil škodljiv. |
| --- | --- |

(124)

Po razkritju je družba Hansol Paper trdila, da položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bil škodljiv.

| (125) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 83, je Komisija določila stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 13,7 %. Komisija je v uvodni izjavi 114 ugotovila tudi, da so se naložbe industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale, in sicer za 80 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila dobičkonosnost industrije Unije precej nižja od ciljnega dobička v višini 11,5 %, določenega v prvotni preiskavi. Vse to kaže na škodljiv položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(125)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 83, je Komisija določila stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 13,7 %. Komisija je v uvodni izjavi 114 ugotovila tudi, da so se naložbe industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale, in sicer za 80 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila dobičkonosnost industrije Unije precej nižja od ciljnega dobička v višini 11,5 %, določenega v prvotni preiskavi. Vse to kaže na škodljiv položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

5.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (126) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe nadalje ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe nadalje ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz Republike Koreje.

| (127) | Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v zadevni državi, privlačnost trga Unije ter vpliv morebitnega obsega uvoza in uvoznih cen na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v zadevni državi, privlačnost trga Unije ter vpliv morebitnega obsega uvoza in uvoznih cen na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

| (128) | Kot je opisano v uvodnih izjavah 57 do 59, ima proizvajalec izvoznik v zadevni državi zmožnost, da poveča dodelitev proizvodne zmogljivosti v korist proizvodnje lahkega termoreaktivnega papirja. Dejansko je bila v poročilu družbe Hansol Paper o trajnostnosti navedena možnost preklopa proizvodnih zmogljivosti, ki omogoča proizvodnjo različnih vrst papirja, odvisno od razmer na trgu. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 59, je proizvodna zmogljivost v Koreji znatna, saj je približno desetkrat večja od domače potrošnje in skoraj dvakrat večja od potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(128)

Kot je opisano v uvodnih izjavah 57 do 59, ima proizvajalec izvoznik v zadevni državi zmožnost, da poveča dodelitev proizvodne zmogljivosti v korist proizvodnje lahkega termoreaktivnega papirja. Dejansko je bila v poročilu družbe Hansol Paper o trajnostnosti navedena možnost preklopa proizvodnih zmogljivosti, ki omogoča proizvodnjo različnih vrst papirja, odvisno od razmer na trgu. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 59, je proizvodna zmogljivost v Koreji znatna, saj je približno desetkrat večja od domače potrošnje in skoraj dvakrat večja od potrošnje Unije.

| (129) | Drugič, kot je opisano v uvodni izjavi 66, je trg Unije največji trg lahkega termoreaktivnega papirja na svetu, saj predstavlja približno 25 % svetovne potrošnje. Kot je opisano v uvodni izjavi 65, so organi ZDA nedavno uvedli protidampinške ukrepe za zadevni izdelek, zaradi česar je ta pomembni trg manj privlačen za korejski izvoz. Poleg tega se je ta izvoz v nekaterih delih obravnavanega obdobja na trgu Unije prodajal po višjih cenah kot na trgu ZDA. Zato je trg Unije privlačen v smislu cene in dostopnosti, hkrati pa obstaja velika verjetnost, da bi se v primeru izteka protidampinških ukrepov znatno povečal dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(129)

Drugič, kot je opisano v uvodni izjavi 66, je trg Unije največji trg lahkega termoreaktivnega papirja na svetu, saj predstavlja približno 25 % svetovne potrošnje. Kot je opisano v uvodni izjavi 65, so organi ZDA nedavno uvedli protidampinške ukrepe za zadevni izdelek, zaradi česar je ta pomembni trg manj privlačen za korejski izvoz. Poleg tega se je ta izvoz v nekaterih delih obravnavanega obdobja na trgu Unije prodajal po višjih cenah kot na trgu ZDA. Zato je trg Unije privlačen v smislu cene in dostopnosti, hkrati pa obstaja velika verjetnost, da bi se v primeru izteka protidampinških ukrepov znatno povečal dampinški uvoz.

| (130) | Tretjič, kot je prikazano v preglednicah 2 in 3, se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz zadevne države povečal, medtem ko so se uvozne cene znižale. Te uvozne cene so nižje od cen industrije Unije. Kot je opisano v uvodnih izjavah 83 do 85, je analiza nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki jo je izvedla Komisija, dejansko pokazala, da je stopnja nelojalnega nižanja brez dajatev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 13,7 %. To kaže, da bi bili korejski izvozniki v primeru izteka ukrepov spodbujeni k izvozu v Unijo po cenah na škodljivi ravni. To bi povzročilo cenovni pritisk na industrijo Unije, ki bi nato izgubila obseg prodaje in/ali bi morala znižati svoje ravni cen, kar bi posledično vplivalo na dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(130)

Tretjič, kot je prikazano v preglednicah 2 in 3, se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz zadevne države povečal, medtem ko so se uvozne cene znižale. Te uvozne cene so nižje od cen industrije Unije. Kot je opisano v uvodnih izjavah 83 do 85, je analiza nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki jo je izvedla Komisija, dejansko pokazala, da je stopnja nelojalnega nižanja brez dajatev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 13,7 %. To kaže, da bi bili korejski izvozniki v primeru izteka ukrepov spodbujeni k izvozu v Unijo po cenah na škodljivi ravni. To bi povzročilo cenovni pritisk na industrijo Unije, ki bi nato izgubila obseg prodaje in/ali bi morala znižati svoje ravni cen, kar bi posledično vplivalo na dobičkonosnost.

| (131) | Na tej podlagi se sklene, da bi se brez ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz Republike Koreje, znatna škoda pa bi se verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(131)

Na tej podlagi se sklene, da bi se brez ukrepov najverjetneje močno povečal dampinški uvoz iz Republike Koreje, znatna škoda pa bi se verjetno ponovila.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (132) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (133) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(133)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (134) | Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(134)

Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni bila v interesu Unije.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (135) | Industrija Unije obsega pet proizvajalcev iz treh držav članic (Nemčije, Španije in Finske). Vseh pet proizvajalcev je podprlo pregled zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(135)

Industrija Unije obsega pet proizvajalcev iz treh držav članic (Nemčije, Španije in Finske). Vseh pet proizvajalcev je podprlo pregled zaradi izteka ukrepov.

| (136) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 123, je bil položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom škodljiv. Poleg tega, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 130, industrija Unije ne bi mogla prenesti odprave ukrepov, saj bi to po vsej verjetnosti povzročilo veliko povečanje dampinškega uvoza. Iztek ukrepov bi torej ogrozil sposobnost dolgoročnega finančnega preživetja industrije. |
| --- | --- |

(136)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 123, je bil položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom škodljiv. Poleg tega, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 130, industrija Unije ne bi mogla prenesti odprave ukrepov, saj bi to po vsej verjetnosti povzročilo veliko povečanje dampinškega uvoza. Iztek ukrepov bi torej ogrozil sposobnost dolgoročnega finančnega preživetja industrije.

| (137) | Komisija je zato sklenila, da je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je zato sklenila, da je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

| (138) | Vsi znani nepovezani uvozniki in uporabniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Vendar nepovezani uvozniki in uporabniki s Komisijo niso sodelovali. |
| --- | --- |

(138)

Vsi znani nepovezani uvozniki in uporabniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Vendar nepovezani uvozniki in uporabniki s Komisijo niso sodelovali.

| (139) | Zato ni nič kazalo na to, da bi imela ohranitev ukrepov negativni učinek na uporabnike in/ali uvoznike, ki bi presegal pozitivni učinek ukrepov. |
| --- | --- |

(139)

Zato ni nič kazalo na to, da bi imela ohranitev ukrepov negativni učinek na uporabnike in/ali uvoznike, ki bi presegal pozitivni učinek ukrepov.

6.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (140) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi sedanjih ukrepov za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi sedanjih ukrepov za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (141) | Na podlagi sklepov Komisije v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga, verjetnostjo ponovitve škode in interesom Unije bi bilo treba protidampinške ukrepe za nekatere vrste lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje ohraniti. |
| --- | --- |

(141)

Na podlagi sklepov Komisije v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga, verjetnostjo ponovitve škode in interesom Unije bi bilo treba protidampinške ukrepe za nekatere vrste lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje ohraniti.

| (142) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno priporočilo za ohranitev veljavnosti obstoječih ukrepov. Vsem stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so po tem razkritju lahko predložile pripombe in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani. |
| --- | --- |

(142)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno priporočilo za ohranitev veljavnosti obstoječih ukrepov. Vsem stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so po tem razkritju lahko predložile pripombe in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani.

| (143) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (33) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(143)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (33) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

33

Uradnega lista Evropske unije

| (144) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(144)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s težo 65 g/m2 ali manj, v zvitkih širine 20 cm ali več, s težo zvitka (vključno s papirjem) 50 kg ali več in premerom zvitka (vključno s papirjem) 40 cm ali več (veliki zvitki), z osnovnim premazom ali brez njega na eni ali obeh straneh, na eni ali obeh straneh prevlečen s toplotno občutljivo snovjo ter z vrhnjim premazom ali brez njega, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 in ex 4823 90 85 (oznake TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), s poreklom iz Republike Koreje.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelek iz odstavka 1, je fiksni znesek v višini 103,16 EUR na neto tono.

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/763 z dne 2. maja 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (UL L 114, 3.5.2017, str. 3).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/593 z dne 16. marca 2023 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje v zvezi s skupino Hansol in spremembi preostale dajatve (UL L 79, 17.3.2023, p. 54).

5

(6)  
  UL C 314, 6.8.2021, str. 9.

6

(7)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (UL C 180, 3.5.2022, str. 4).

7

(8)  Zahtevek, oddelek 10.3, strani 26–28.

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2596

9

(10)  Glej na primer točko 68 sodbe Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 17. marca 2015 v zadevi T-466/12, RFA International, LP proti Evropski komisiji.

10

(11)  Za več podrobnosti glej uvodno izjavo 40 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/2005 z dne 16. novembra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst lahkega termoreaktivnega papirja s poreklom iz Republike Koreje (UL L 310, 17.11.2016, str. 1).

11

(12)  Zahtevek, odstavki 99 do 101, strani 23–24.

12

(13)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study (Študija o termoreaktivnem papirju na svetovnem trgu za obdobje 2019–2024), priloga 6 k zahtevku (t22.002094).

13

(14)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study (Študija o termoreaktivnem papirju na svetovnem trgu za obdobje 2019–2024), Priloga 6 k zahtevku, str. 19.

14

(15)  Odprta različica izpolnjenih vprašalnikov v t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) in t22.003616 (Mitshubishi).

15

(16)  Za izvleček glej med drugim stran 24 zahtevka.

16

(17)  Za finančno poročilo družbe Hansol Paper, ki zajema prva tri četrtletja leta 2022, glej https://dart.fss.or.kr/dsaf001/main.do?rcpNo=20221111000618 (v korejskem jeziku).

17

(18)  Družba Hansol Paper je 10. maja 2022 (t22.002756) sama sebe označila za „glavnega proizvajalca izvoznika lahkega termoreaktivnega papirja v Koreji“.

18

(19)  Spletno mesto podjetja: http://www.donghwaind.co.kr.

19

(20)  Glej opombi 16 in 17 zgoraj.

20

(21)  Hansol Paper Sustainability Report 2022 (Poročilo o trajnostnosti družbe Hansol Paper za leto 2022) je na voljo na https://www.hansolpaper.co.kr/m/eng/management/data. Na strani 10 poročila je navedeno: „Janghang Mill [...] ima prožen sistem obratov, zato lahko odvisno od razmer na trgu proizvaja različne vrste papirja iz posebnega materiala, kot so visokokakovostni papir za tiskanje, termoreaktivni papir in papir za etikete [...] Shintanjin Mill [...] ima prožen sistem za proizvodnjo papirja za tiskanje in termoreaktivnega papirja [...]“.

21

(22)  Laves Chemie Consulting: V študiji Thermal Paper 2019-2024 World Market Study o termoreaktivnem papirju na svetovnem trgu za obdobje 2019–2024, priloga 6 k zahtevku, preglednica „Bilanca dobave in povpraševanja v metričnih tonah“, str. 22, je navedeno, da je poraba termoreaktivnega papirja v Koreji leta 2019 znašala 60 000 ton. V odprti različici izpolnjenih vprašalnikov v t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) in t22.003616 (Mitshubishi) je bila letna poraba lahkega termoreaktivnega papirja v Koreji ocenjena na 37 200 ton.

22

Thermal Paper 2019-2024 World Market Study

(23)  Izpolnjen vprašalnik družbe Hansol Paper (t22.003569), preglednica C.2 (količina prodaje).

23

(24)  Prav tam.

24

(25)  Zahtevek, priloga 6, stran 21 (Koreja izvozi 78 % proizvodnje v Severno, Srednjo in Južno Ameriko ter tudi v druge azijske države ...”).

25

(26)  Izpolnjeni vprašalnik družbe Hansol Paper (t22.003569), preglednice K.3 iz dokumenta „R768 Tables K-L-M (HAI) – OPEN.pdf“, glede na katerega so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prihodki od prodaje izdelka, ki se pregleduje, družbe Hansol America zmanjšali za 13 %, medtem ko se je obseg prodaje povečal za 2 %. Opozoriti je treba, da so se po podatkih statistične agencije U.S. Census Bureau cene korejskega termoreaktivnega papirja znižale z 2 223 USD/tono leta 2018 na 1 645 USD/tono leta 2020 (glej „Statistični podatki o uvozu“ na spletišču ameriške Mednarodne trgovinske agencije v nadaljevanju: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

26

(27)  Glej uradno spletišče Mednarodne trgovinske agencije, na voljo na: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea.

27

(28)  Zahtevek, priloga 6, preglednice „Poraba glede na stopnjo in geografsko območje 2020“, „Poraba glede na geografsko območje v metričnih tonah 2022–2024“ in „Poraba glede na stopnjo in geografsko območje 2024“.

28

(29)  Izpolnjeni vprašalnik družbe Hansol Paper (t22.003569), preglednice K.3 iz dokumenta „R768 Tables K-L-M (HEB) – OPEN.pdf“.

29

(30)  Zahtevek, priloga 6, stran 21 („Koreja izvozi 78 % proizvodnje v Severno, Srednjo in Južno Ameriko ter tudi v druge azijske države. [...] izvoz iz Srednje in Južne Amerike je zanemarljiv. Uvoz (v Srednjo in Južno Ameriko) predvsem iz Evrope, Severne Amerike, Kitajske in Koreje predstavlja 50 % potrošnje. Tuje države v tem okviru zajemajo Azijo (razen Kitajske, Japonske, Koreje), Afriko in Avstralijo. Izvoz (tujih držav) je zanemarljiv, vendar tuje države uvažajo 80 % potrošnje predvsem iz Koreje, Kitajske in Evrope [...]“).

30

(31)  Po podatkih statistične agencije U.S. Census Bureau je uvoz termoreaktivnega papirja iz Koreje leta 2020 znašal 54 337 ton (glej „import statistics“ („statistični podatki o uvozu“) na spletišču ameriške Mednarodne trgovinske agencije v nadaljevanju: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

31

(32)  Vir: izpolnjeni vprašalnik, ki ga je predložil vložnik, in preverjeni posamezni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

32

(33)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

33

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/98

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1331

z dne 29. junija 2023

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvedbi dokončnega zaščitnega ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih izdelkov iz jekla

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (1) in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (2) in zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   OZADJE

OZADJE

| (1) | Unija z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (3) uporablja zaščitni ukrep za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla. Ukrep je v obliki tarifne kvote, pri čemer je dovoljen uvoz brez dajatev, če je v okviru kvote, ki temelji na preteklih trgovinskih tokovih. Dajatev prosta kvota se uporablja za uvoz na ozemlje Unije. Za uvoz, ki presega veljavno kvoto, se uporablja zaščitna dajatev v višini 25 %. |
| --- | --- |

(1)

Unija z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/159 (3) uporablja zaščitni ukrep za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla. Ukrep je v obliki tarifne kvote, pri čemer je dovoljen uvoz brez dajatev, če je v okviru kvote, ki temelji na preteklih trgovinskih tokovih. Dajatev prosta kvota se uporablja za uvoz na ozemlje Unije. Za uvoz, ki presega veljavno kvoto, se uporablja zaščitna dajatev v višini 25 %.

3

| (2) | Z Uredbo (EU) 2023/1321 (4) je bila spremenjena Uredba (EU) 2020/2170 Evropskega parlamenta in Sveta (5) z dne o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) 2023/1321 (4) je bila spremenjena Uredba (EU) 2020/2170 Evropskega parlamenta in Sveta (5) z dne o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije.

4

5

| (3) | Na podlagi te spremembe sta v okviru zaščitnega ukrepa kategoriji jekla 7 (nelegirane in druge legirane plošče kvarto (6)) in 17 (kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla (7)) iz Priloge 1 k Uredbi (EU) 2020/2170 in s poreklom iz Združenega kraljestva, ki se ju vnese na Severno Irsko z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva, upravičeni do obravnave v skladu z ustreznimi tarifnimi kvotami Unije, če se to blago sprosti v prosti promet na ozemlju Severne Irske. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi te spremembe sta v okviru zaščitnega ukrepa kategoriji jekla 7 (nelegirane in druge legirane plošče kvarto (6)) in 17 (kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla (7)) iz Priloge 1 k Uredbi (EU) 2020/2170 in s poreklom iz Združenega kraljestva, ki se ju vnese na Severno Irsko z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva, upravičeni do obravnave v skladu z ustreznimi tarifnimi kvotami Unije, če se to blago sprosti v prosti promet na ozemlju Severne Irske.

6

7

2.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (4) | Komisija je 30. marca 2023 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je pojasnila, da bi bilo treba po spremembi Uredbe (EU) 2020/2170 spremeniti uredbo o zaščitnih ukrepih EU, in sicer tako, da se uvede nova tarifna kvota, ki je omejena na prenose kategorij izdelkov iz Uredbe (EU) 2023/1321 in s poreklom iz Združenega kraljestva, ki so poslani neposredno iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko. Tako bi lahko prenosi izdelkov iz teh kategorij s poreklom iz Združenega kraljestva, poslani neposredno iz drugih delov Združenega kraljestva, na Severno Irsko vstopili brez dajatev, dokler dodeljena kvota ne bo izčrpana. Zunaj te kvote bi se uporabljala 25-odstotna zaščitna dajatev. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o vsebini obvestila. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 30. marca 2023 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je pojasnila, da bi bilo treba po spremembi Uredbe (EU) 2020/2170 spremeniti uredbo o zaščitnih ukrepih EU, in sicer tako, da se uvede nova tarifna kvota, ki je omejena na prenose kategorij izdelkov iz Uredbe (EU) 2023/1321 in s poreklom iz Združenega kraljestva, ki so poslani neposredno iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko. Tako bi lahko prenosi izdelkov iz teh kategorij s poreklom iz Združenega kraljestva, poslani neposredno iz drugih delov Združenega kraljestva, na Severno Irsko vstopili brez dajatev, dokler dodeljena kvota ne bo izčrpana. Zunaj te kvote bi se uporabljala 25-odstotna zaščitna dajatev. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o vsebini obvestila.

Uradnem listu Evropske unije

| (5) | Komisija je za izračun ustreznega obsega tarifnih kvot, ki bi, kot je predvideno v Uredbi (EU) 2023/1321, glede na posebne okoliščine na Severnem Irskem zagotovile ekonomsko upravičenost teh neposrednih prenosov na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva, analizirala razpoložljive statistične podatke (8) za izračun obsega prenosov na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je za izračun ustreznega obsega tarifnih kvot, ki bi, kot je predvideno v Uredbi (EU) 2023/1321, glede na posebne okoliščine na Severnem Irskem zagotovile ekonomsko upravičenost teh neposrednih prenosov na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva, analizirala razpoložljive statistične podatke (8) za izračun obsega prenosov na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva.

8

| (6) | Tarifne kvote, določene s to uredbo, se uporabljajo izključno za blago s poreklom iz Združenega kraljestva, kot je navedeno v Prilogi k Uredbi (EU) 2023/1321, ki se vnese na Severno Irsko z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva in sprosti v prosti promet na ozemlju Severne Irske. Zato te nove tarifne kvote ne vplivajo na dodelitev ali obsege obstoječih tarifnih kvot za tretje države na ozemlje Unije. |
| --- | --- |

(6)

Tarifne kvote, določene s to uredbo, se uporabljajo izključno za blago s poreklom iz Združenega kraljestva, kot je navedeno v Prilogi k Uredbi (EU) 2023/1321, ki se vnese na Severno Irsko z neposrednim prevozom iz drugih delov Združenega kraljestva in sprosti v prosti promet na ozemlju Severne Irske. Zato te nove tarifne kvote ne vplivajo na dodelitev ali obsege obstoječih tarifnih kvot za tretje države na ozemlje Unije.

Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (7) | Z obvestilom o začetku je bilo zainteresiranim stranem omogočeno, da predložijo pripombe v predpisanem roku. Komisija od njih ni prejela pripomb. |
| --- | --- |

(7)

Z obvestilom o začetku je bilo zainteresiranim stranem omogočeno, da predložijo pripombe v predpisanem roku. Komisija od njih ni prejela pripomb.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za zaščitne ukrepe, ustanovljenega na podlagi člena 3(3) Uredbe (EU) 2015/478 in člena 22(3) Uredbe (EU) 2015/755 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za zaščitne ukrepe, ustanovljenega na podlagi člena 3(3) Uredbe (EU) 2015/478 in člena 22(3) Uredbe (EU) 2015/755 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tabela IV.1 z naslovom „Količine tarifnih kvot“ v Prilogi IV k Uredbi (EU) 2019/159, dela 7 in 17 se spremenita in se glasita:

| Številka izdelka | Kategorija izdelka | Oznake KN | Dodelitev po državah (če je ustrezno) | Leto 5 | Leto 6 | Stopnja dodatne dajatve | Zaporedne številke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Od 1.7.2022 do 30.9.2022 | Od 1.10.2022 do 31.12.2022 | Od 1.1.2023 do 31.3.2023 | Od 1.4.2023 do 30.6.2023 | Od 1.7.2023 do 30.9.2023 | Od 1.10.2023 do 31.12.2023 | Od 1.1.2024 do 31.3.2024 | Od 1.4.2024 do 30.6.2024 |
| Količina tarifne kvote (v neto tonah) | Količina tarifne kvote (v neto tonah) |
| „7 | Nelegirane in druge legirane plošče kvarto | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | Ukrajina | 270 017,57 | 270 017,57 | 264 147,62 | 267 082,59 | 280 051,01 | 280 051,01 | 277 006,97 | 277 006,97 | 25  % | 09 8836 |
| Druge države | 554 571,27 | 554 571,27 | 542 515,37 | 548 543,32 | 575 178,29 | 575 178,29 | 568 926,35 | 568 926,35 | 25  % | (9) |
| Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) | – | – | – | – | 5 231,58 | 5 231,58 | 5 174,72 | 5 174,72 | 25  % | 09 8498“ |
| „17 | Kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukrajina | 30 113,25 | 30 113,25 | 29 458,61 | 29 785,93 | 31 232,21 | 31 232,21 | 30 892,73 | 30 892,73 | 25  % | 09 8891 |
| Druge države | 64 947,85 | 64 947,85 | 63 535,94 | 64 241,90 | 67 361,21 | 67 361,21 | 66 629,03 | 66 629,03 | 25  % | (18) |
| Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva) | – | – | – | – | 14 061,23 | 14 061,23 | 13 908,39 | 13 908,39 | 25  % | 09 8499“ |

Številka izdelka

Kategorija izdelka

Oznake KN

Dodelitev po državah (če je ustrezno)

Leto 5

Leto 6

Stopnja dodatne dajatve

Zaporedne številke

Od 1.7.2022 do 30.9.2022

Od 1.10.2022 do 31.12.2022

Od 1.1.2023 do 31.3.2023

Od 1.4.2023 do 30.6.2023

Od 1.7.2023 do 30.9.2023

Od 1.10.2023 do 31.12.2023

Od 1.1.2024 do 31.3.2024

Od 1.4.2024 do 30.6.2024

Količina tarifne kvote (v neto tonah)

Količina tarifne kvote (v neto tonah)

„7

Nelegirane in druge legirane plošče kvarto

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Ukrajina

270 017,57

270 017,57

264 147,62

267 082,59

280 051,01

280 051,01

277 006,97

277 006,97

25  %

09 8836

Druge države

554 571,27

554 571,27

542 515,37

548 543,32

575 178,29

575 178,29

568 926,35

568 926,35

25  %

(9)

Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva)

–

–

–

–

5 231,58

5 231,58

5 174,72

5 174,72

25  %

09 8498“

„17

Kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukrajina

30 113,25

30 113,25

29 458,61

29 785,93

31 232,21

31 232,21

30 892,73

30 892,73

25  %

09 8891

Druge države

64 947,85

64 947,85

63 535,94

64 241,90

67 361,21

67 361,21

66 629,03

66 629,03

25  %

(18)

Združeno kraljestvo (na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva)

–

–

–

–

14 061,23

14 061,23

13 908,39

13 908,39

25  %

09 8499“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o zaščitnih ukrepih EU).

1

(2)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).

3

(4)  Uredba (EU) 2023/1321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2020/2170 glede uporabe tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije za nekatere izdelke iz jekla, prenesene na Severno Irsko (glej stran 1 tega Uradnega lista).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/2170 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije (UL L 432, 21.12.2020, str. 1).

5

(6)  Oznake KN (samo informativno): 7208 51 20, 7208 51 91, 7208 51 98, 7208 52 91, 7208 90 20, 7208 90 80, 7210 90 30, 7225 40 12, 7225 40 40, 7225 40 60, 7225 99 00.

6

(7)  Oznake KN (samo informativno): 7216 31 10, 7216 31 90, 7216 32 11, 7216 32 19, 7216 32 91, 7216 32 99, 7216 33 10, 7216 33 90.

7

(8)  Podatki, ki so na voljo iz elektronskega sistema, vzpostavljenega na podlagi členov 55 in 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

8

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/102 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/102

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1332

z dne 29. junija 2023

o podaljšanju dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod in odstavljene pujske (imetnik dovoljenja: Roal Oy) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 902/2009

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj.

| (2) | Encimski pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, je bil z Uredbo Komisije (ES) št. 902/2009 dovoljen za deset let kot krmni dodatek za odstavljene pujske, pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane in purane za razplod (2). |
| --- | --- |

(2)

Encimski pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, je bil z Uredbo Komisije (ES) št. 902/2009 dovoljen za deset let kot krmni dodatek za odstavljene pujske, pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane in purane za razplod (2).

| (3) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod in odstavljene pujske ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“. Pripravek je na voljo v trdnih in tekočih formulacijah. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod in odstavljene pujske ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“. Pripravek je na voljo v trdnih in tekočih formulacijah. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 4. oktobra 2019 (3) in 27. januarja 2021 (4) ugotovila, da pripravek ostaja varen za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod, odstavljene pujske, potrošnike in okolje. Ugotovila je, da pripravek ne draži kože in da testirana tekoča oblika ni dražilna za oči niti povzročitelj preobčutljivosti kože. Ugotovila je tudi, da bi bilo treba dodatek šteti za morebitnega povzročitelja preobčutljivosti dihal v vseh oblikah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Agencija je potrdila tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 4. oktobra 2019 (3) in 27. januarja 2021 (4) ugotovila, da pripravek ostaja varen za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, purane za razplod, odstavljene pujske, potrošnike in okolje. Ugotovila je, da pripravek ne draži kože in da testirana tekoča oblika ni dražilna za oči niti povzročitelj preobčutljivosti kože. Ugotovila je tudi, da bi bilo treba dodatek šteti za morebitnega povzročitelja preobčutljivosti dihal v vseh oblikah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Agencija je potrdila tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba podaljšati uporabo navedenega dodatka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba podaljšati uporabo navedenega dodatka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka.

| (6) | Zaradi podaljšanja dovoljenja za pripravek kot krmni dodatek bi bilo treba Izvedbeno uredbo (ES) št. 902/2009 razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi podaljšanja dovoljenja za pripravek kot krmni dodatek bi bilo treba Izvedbeno uredbo (ES) št. 902/2009 razveljaviti.

| (7) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za pripravek, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi podaljšanja dovoljenja. |
| --- | --- |

(7)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za pripravek, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi podaljšanja dovoljenja.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podaljšanje dovoljenja

Pripravek za dodatek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se podaljša pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Prehodni ukrepi

1.   Pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 114044), in premiksi, ki ga vsebujejo, proizvedeni in označeni pred 20. januarjem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Posamična krmila in krmna mešanica, ki vsebujejo pripravek iz odstavka 1, proizvedeni in označeni pred 20. julijem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, kadar so namenjeni za živali za proizvodnjo živil.

Člen 3

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 902/2009

Uredba (ES) št. 902/2009 se razveljavi.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 902/2009 z dne 28. septembra 2009 o izdaji dovoljenja za encimski pripravek endo-1,4-beta-ksilanaza iz Trichoderma reesei (CBS 114044) kot krmni dodatek za odstavljene pujske, piščance za pitanje, piščance za nesnice, purane za pitanje in purane za razplod (imetnik dovoljenja Roal Oy) (UL L 256, 29.9.2009, str. 23).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(11):5880.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2021;19(3):6458.

4

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti. |
| 4a8i | Roal Oy | endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8) | Sestava dodatka

  pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, z najmanjšo aktivnostjo:
  v trdni obliki: 160 000  BXU (1)/g
  v tekoči obliki: 160 000  BXU/g

  Lastnosti aktivne snovi

  endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044

  Analizna metoda
   (2)

  Lastnosti aktivne snovi v dodatku in premiksu: test reducirajočega sladkorja za endo-1,4-beta-ksilanazo s kolorimetrično reakcijo reagenta dinitrosalicilne kisline na donos reducirajočega sladkorja pri pH 5,3 in 50 °C.
  Lastnosti aktivne snovi v krmnih mešanicah: kolorimetrična metoda, s katero se meri vodotopno barvilo, ki se med delovanjem encima sprosti iz z azurinom navzkrižno vezanega substrata pšenice in arabinoksilana | pitovni piščanci in piščanci za nesnice | – | 8 000 BXU | – | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti.

4a8i

Roal Oy

endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8)

Sestava dodatka

pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze, ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044, z najmanjšo aktivnostjo:

v trdni obliki: 160 000  BXU (1)/g

v tekoči obliki: 160 000  BXU/g

Lastnosti aktivne snovi

endo-1,4-beta-ksilanaza (ES 3.2.1.8), ki jo proizvaja Trichoderma reesei CBS 114044

Analizna metoda
   (2)

Lastnosti aktivne snovi v dodatku in premiksu: test reducirajočega sladkorja za endo-1,4-beta-ksilanazo s kolorimetrično reakcijo reagenta dinitrosalicilne kisline na donos reducirajočega sladkorja pri pH 5,3 in 50 °C.

Lastnosti aktivne snovi v krmnih mešanicah: kolorimetrična metoda, s katero se meri vodotopno barvilo, ki se med delovanjem encima sprosti iz z azurinom navzkrižno vezanega substrata pšenice in arabinoksilana

pitovni piščanci in piščanci za nesnice

–

8 000 BXU

–

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, kožo in oči za trdne oblike ter zaščito za dihala za tekoče oblike. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, kožo in oči za trdne oblike ter zaščito za dihala za tekoče oblike.

20. julij 2033

pitovni purani in purani za razplod

16 000 BXU

pujski (odstavljeni)

24 000 BXU

---

(1)  1 BXU je količina encima, ki sprosti 1 nmol reducirajočih sladkorjev kot ksilozo iz ksilana iz breze na sekundo pri pH 5,3 in 50 °C.

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/106

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1333

z dne 29. junija 2023

o dovoljenju za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek za pitovne piščance in odstavljene pujske (imetnik dovoljenja: DSM Nutritional Products Ltd, ki ga zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), spremembi Uredbe (ES) št. 1811/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1259/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10(2) navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10(2) navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo.

| (2) | Pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94 (prej taksonomsko identificiran kot Aspergillus aculeatus), je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS dovoljen brez časovne omejitve kot krmni dodatek za pitovne piščance z Uredbo Komisije (ES) št. 1259/2004 (3) in za pujske (odstavljene) z Uredbo Komisije (ES) št. 1811/2005 (4). V skladu s členom 10(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil navedeni pripravek naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94 (prej taksonomsko identificiran kot Aspergillus aculeatus), je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS dovoljen brez časovne omejitve kot krmni dodatek za pitovne piščance z Uredbo Komisije (ES) št. 1259/2004 (3) in za pujske (odstavljene) z Uredbo Komisije (ES) št. 1811/2005 (4). V skladu s členom 10(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil navedeni pripravek naknadno vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek za pitovne piščance in odstavljene pujske. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek za pitovne piščance in odstavljene pujske. Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 23. novembra 2022 (5) ugotovila, da pripravek pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivih učinkov na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Kar zadeva varnost za uporabnike pri ravnanju s pripravkom, Agencija zaradi pomanjkanja podatkov o končnih formulacijah ni mogla ugotoviti, ali dodatek draži kožo in oči in ali lahko povzroča preobčutljivost kože, vendar je menila, da je dodatek povzročitelj preobčutljivosti dihal zaradi beljakovinske narave aktivne snovi. Agencija je ugotovila, da je dodatek učinkovit kot zootehnični dodatek pri pitovnih piščancih in odstavljenih pujskih pri najnižji priporočeni ravni 10 FBG/kg krme. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnih dodatkov v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 23. novembra 2022 (5) ugotovila, da pripravek pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivih učinkov na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Kar zadeva varnost za uporabnike pri ravnanju s pripravkom, Agencija zaradi pomanjkanja podatkov o končnih formulacijah ni mogla ugotoviti, ali dodatek draži kožo in oči in ali lahko povzroča preobčutljivost kože, vendar je menila, da je dodatek povzročitelj preobčutljivosti dihal zaradi beljakovinske narave aktivne snovi. Agencija je ugotovila, da je dodatek učinkovit kot zootehnični dodatek pri pitovnih piščancih in odstavljenih pujskih pri najnižji priporočeni ravni 10 FBG/kg krme. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnih dodatkov v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena dodatka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega dodatka. Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. |
| --- | --- |

(5)

Ocena dodatka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega dodatka. Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka.

| (6) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi se morali takoj začeti uporabljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za zadevni pripravek, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(6)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi se morali takoj začeti uporabljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za zadevni pripravek, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi izdaje dovoljenja.

| (7) | Zaradi dovoljenja za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1811/2005 spremeniti, Uredbo (ES) št. 1259/2004 pa razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi dovoljenja za pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, kot krmni dodatek bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1811/2005 spremeniti, Uredbo (ES) št. 1259/2004 pa razveljaviti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1811/2005

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1811/2005 in Priloga I k navedeni uredbi se črtata.

Člen 3

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1259/2004

Uredba (ES) št. 1259/2004 se razveljavi.

Člen 4

Prehodni ukrepi

1.   Pripravek iz Priloge in premiksi, ki vsebujejo navedeni pripravek, proizvedeni in označeni pred 20. januarjem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo navedeni pripravek iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 20. julijem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1259/2004 z dne 8. julija 2004 o trajnem dovoljenju določenih v krmi že dovoljenih dodatkov (UL L 239, 9.7.2004, str. 8).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 1811/2005 z dne 4. novembra 2005 o začasnih in trajnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnem dovoljenju za novo uporabo že dovoljenega dodatka v krmi (UL L 291, 5.11.2005, str. 12).

4

(5)  
  EFSA Journal 2023;21(1):7703.

5

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti. |
| 4a1603 | DSM Nutritional Products Ltd., ki ga zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o. | endo-1,3(4)-beta-glukanaza ES 3.2.1.6 | Sestava dodatka


  Pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze (ES 3.2.1.6), ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, z najmanjšo aktivnostjo:
  v prevlečeni obliki: 50 FBG (1)/g.
  v tekoči obliki: 120 FBG/mL


  Lastnosti aktivne snovi


  endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94



  Analizna metoda

   (2)

  Za kvantifikacijo aktivnosti endo-1,3(4)-beta-glukanaze v krmnem dodatku: kolorimetrična metoda merjenja obarvane spojine, ki jo proizvaja dinitrosalicilna kislina (DNSA), na podlagi encimske hidrolize beta-glukana pri pH 5,0 in 50 °C.
  Za kvantifikacijo aktivnosti 1,3(4)-beta-glukanaze v premiksih in krmnih mešanicah: kolorimetrična metoda merjenja vodotopnih obarvanih delcev na podlagi encimske hidrolize navzkrižno vezanega azo-glukana iz ječmena pri pH 4,5 in 50 °C. | pitovni piščanci
  odstavljeni pujski | – | 10 FBG | – | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti.

4a1603

DSM Nutritional Products Ltd., ki ga zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.

endo-1,3(4)-beta-glukanaza ES 3.2.1.6

Sestava dodatka

Pripravek iz endo-1,3(4)-beta-glukanaze (ES 3.2.1.6), ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94, z najmanjšo aktivnostjo:

v prevlečeni obliki: 50 FBG (1)/g.

v tekoči obliki: 120 FBG/mL

Lastnosti aktivne snovi

endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki jo proizvaja Aspergillus fijiensis CBS 589.94

Analizna metoda

   (2)

Za kvantifikacijo aktivnosti endo-1,3(4)-beta-glukanaze v krmnem dodatku: kolorimetrična metoda merjenja obarvane spojine, ki jo proizvaja dinitrosalicilna kislina (DNSA), na podlagi encimske hidrolize beta-glukana pri pH 5,0 in 50 °C.

Za kvantifikacijo aktivnosti 1,3(4)-beta-glukanaze v premiksih in krmnih mešanicah: kolorimetrična metoda merjenja vodotopnih obarvanih delcev na podlagi encimske hidrolize navzkrižno vezanega azo-glukana iz ječmena pri pH 4,5 in 50 °C.

pitovni piščanci

odstavljeni pujski

–

10 FBG

–

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za dihala, oči in kožo. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za dihala, oči in kožo.

20. julij 2033

---

(1)  Ena enota glukanaze (FBG) ustreza količini encima, ki pod standardnimi pogoji (pH 5,0 in 30 °C) sprosti glukozo ali druge reducirajoče ogljikove hidrate s hitrostjo, ki ustreza 1 μmol glukoze na minuto.

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/111

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1334

z dne 29. junija 2023

o podaljšanju dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek za vse živalske vrste in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 349/2010

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj.

| (2) | Pripravek iz bakrovega kelata hidroksiliranega analoga metionina je bil z Uredbo Komisije (EU) št. 349/2010 (2) dovoljen za obdobje 10 let kot krmni dodatek za vse živalske vrste. |
| --- | --- |

(2)

Pripravek iz bakrovega kelata hidroksiliranega analoga metionina je bil z Uredbo Komisije (EU) št. 349/2010 (2) dovoljen za obdobje 10 let kot krmni dodatek za vse živalske vrste.

| (3) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo razvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“. Zahtevek je vključeval predlog za spremembo pogojev sedanjega dovoljenja, ki vključuje odstranitev mineralnega olja iz dodatka, ki ga je zato treba obravnavati kot snov in ne več kot pripravek. Poleg tega je bila nekoliko spremenjena najnižja vsebnost bakra v dodatku. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo razvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“. Zahtevek je vključeval predlog za spremembo pogojev sedanjega dovoljenja, ki vključuje odstranitev mineralnega olja iz dodatka, ki ga je zato treba obravnavati kot snov in ne več kot pripravek. Poleg tega je bila nekoliko spremenjena najnižja vsebnost bakra v dodatku. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) navedene uredbe.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (3) ugotovila, da je vložnik predložil dokaze, da dodatek v novi sestavi ostaja varen za vse živalske vrste, potrošnike in okolje pod pogoji uporabe, ki so trenutno dovoljeni. Ugotovila je tudi, da se dodatek šteje za dražilnega za kožo in oči ter povzročitelja preobčutljivosti kože, medtem ko se tveganje za preobčutljivost dihal šteje za nizko. Agencija je navedla, da predlagana sprememba pogojev prvotnega dovoljenja ne vpliva na učinkovitost dodatka. Menila je tudi, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (3) ugotovila, da je vložnik predložil dokaze, da dodatek v novi sestavi ostaja varen za vse živalske vrste, potrošnike in okolje pod pogoji uporabe, ki so trenutno dovoljeni. Ugotovila je tudi, da se dodatek šteje za dražilnega za kožo in oči ter povzročitelja preobčutljivosti kože, medtem ko se tveganje za preobčutljivost dihal šteje za nizko. Agencija je navedla, da predlagana sprememba pogojev prvotnega dovoljenja ne vpliva na učinkovitost dodatka. Menila je tudi, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom.

| (5) | V skladu s členom 5(4), točka (c), Uredbe Komisije (ES) št. 378/2005 (4) je referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003, menil, da so ugotovitve in priporočila iz prejšnje ocene utemeljeni in se lahko uporabijo za ta zahtevek. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 5(4), točka (c), Uredbe Komisije (ES) št. 378/2005 (4) je referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003, menil, da so ugotovitve in priporočila iz prejšnje ocene utemeljeni in se lahko uporabijo za ta zahtevek.

| (6) | Ocena bakrovega kelata hidroksiliranega analoga metionina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoljenje za uporabo navedenega dodatka podaljšati. Poleg tega Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje uporabnikov dodatka. |
| --- | --- |

(6)

Ocena bakrovega kelata hidroksiliranega analoga metionina je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoljenje za uporabo navedenega dodatka podaljšati. Poleg tega Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje uporabnikov dodatka.

| (7) | Zaradi podaljšanja dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek bi bilo treba Uredbo (EU) št. 349/2010 razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi podaljšanja dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek bi bilo treba Uredbo (EU) št. 349/2010 razveljaviti.

| (8) | Ker ni varnostnih razlogov, ki bi zahtevali takojšnjo uporabo sprememb pogojev za dovoljenje za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina, je primerno določiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki izhajajo iz podaljšanja dovoljenja, v zvezi s sestavo dodatka, ki je zdaj sestavljen iz snovi, in izpeljano spremembo identifikacijske številke dodatka. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni varnostnih razlogov, ki bi zahtevali takojšnjo uporabo sprememb pogojev za dovoljenje za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina, je primerno določiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki izhajajo iz podaljšanja dovoljenja, v zvezi s sestavo dodatka, ki je zdaj sestavljen iz snovi, in izpeljano spremembo identifikacijske številke dodatka.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podaljšanje dovoljenja

Dovoljenje za snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“, se podaljša pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 349/2010 se razveljavi.

Člen 3

Prehodni ukrepi

1.   Dodatek iz Priloge in premiksi, ki vsebujejo navedeni dodatek, proizvedeni in označeni pred 20. januarjem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo navedeni dodatek iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 20. julijem 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo živil.

3.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo navedeni dodatek iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 20. julijem 2025 po pravilih, ki se uporabljajo pred 20. julijem 2023, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo živil.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 349/2010 z dne 23. aprila 2010 o izdaji dovoljenja za bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina kot krmni dodatek za vse živalske vrste (UL L 104, 24.4.2010, str. 31).

2

(3)  
  EFSA Journal 2021;19(5):6618.

3

EFSA Journal

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 378/2005 z dne 4. marca 2005 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 o dolžnostih in nalogah referenčnega laboratorija Skupnosti, ki zadevajo vloge za izdajo dovoljenj za krmne dodatke (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

4

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsebnost elementa (Cu) v mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih |
| 3b410i | bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina | Sestava dodatka:

  bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina z najmanjšo vsebnostjo 16 % bakra in najmanjšo vsebnostjo 78 % (2-hidroksi-4-metiltio) butanojske kisline
  najvišja vsebnost niklja: 20 ppm
  v trdni obliki | vse živalske vrste | – | – | govedo:






  — | govedo pred začetkom prežvekovanja: 15 (skupaj); |

Identifikacijska številka dodatka

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

Vsebnost elementa (Cu) v mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih

3b410i

bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina

Sestava dodatka:

bakrov kelat hidroksiliranega analoga metionina z najmanjšo vsebnostjo 16 % bakra in najmanjšo vsebnostjo 78 % (2-hidroksi-4-metiltio) butanojske kisline

najvišja vsebnost niklja: 20 ppm

v trdni obliki

vse živalske vrste

–

–

govedo:

—

govedo pred začetkom prežvekovanja: 15 (skupaj);

| — | drugo govedo: 30 (skupaj). |
| --- | --- |

—

drugo govedo: 30 (skupaj).

ovce: 15 (skupaj).

koze: 35 (skupaj)

pujski:

| — | sesni in odstavljeni do 4 tednov po odstavitvi: 150 (skupaj); |
| --- | --- |

—

sesni in odstavljeni do 4 tednov po odstavitvi: 150 (skupaj);

| — | od 5. tedna po odstavitvi do 8 tednov po odstavitvi: 100 (skupaj). |
| --- | --- |

—

od 5. tedna po odstavitvi do 8 tednov po odstavitvi: 100 (skupaj).

raki: 50 (skupaj).

druge živali: 25 (skupaj).

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za dihala, oči in kožo. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s temi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za dihala, oči in kožo.

| 3. | Pri označevanju se navede naslednje besedilo:






  — | za krmo za ovce, če baker v krmi presega 10 mg/kg: „Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči zastrupitev nekaterih pasem ovc.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Pri označevanju se navede naslednje besedilo:

—

za krmo za ovce, če baker v krmi presega 10 mg/kg: „Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči zastrupitev nekaterih pasem ovc.“;

| — | za krmo za govedo po začetku prežvekovanja, če baker v krmi ne presega 20 mg/kg: „Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči pomanjkanje bakra pri govedu, ki se pase na pašnikih z visoko vsebnostjo molibdena ali žvepla.“ |
| --- | --- |

—

za krmo za govedo po začetku prežvekovanja, če baker v krmi ne presega 20 mg/kg: „Vsebnost bakra v tej krmi lahko povzroči pomanjkanje bakra pri govedu, ki se pase na pašnikih z visoko vsebnostjo molibdena ali žvepla.“

20. julij 2033

Lastnosti aktivnih snovi:

Kemijska formula: bakrov bis(-2-hidroksi-4-metiltio)butanoat:

Cu(CH3S(CH2)2-CH(OH)-COO)2

št. CAS: 292140-30-8

Analizne metode
   (1):

Za določanje količine hidroksiliranega analoga metionina v krmnem dodatku: titrimetrija, potenciometrična titracija po reakciji redukcije oksidacije.

Za določanje količine skupnega bakra v krmnem dodatku:

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-AES (EN 15510 ali EN 15621) ali |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-AES (EN 15510 ali EN 15621) ali

| — | atomska absorpcijska spektrometrija AAS (ISO 6869). |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija AAS (ISO 6869).

Za določanje količine skupnega bakra v premiksih:

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-AES (EN 15510 ali EN 15621) ali |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-AES (EN 15510 ali EN 15621) ali

| — | atomska absorpcijska spektrometrija AAS (ISO 6869) ali |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija AAS (ISO 6869) ali

| — | masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-MS (EN 17053). |
| --- | --- |

—

masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-MS (EN 17053).

Za določanje količine skupnega bakra v krmnih mešanicah:

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-AES (EN 15510 ali EN 15621) ali |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-AES (EN 15510 ali EN 15621) ali

| — | atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) (Uredba Komisije (ES) št. 152/2009, Priloga IV-C ali ISO 6869) ali |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) (Uredba Komisije (ES) št. 152/2009, Priloga IV-C ali ISO 6869) ali

| — | masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-MS (EN 17053). |
| --- | --- |

—

masna spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo ICP-MS (EN 17053).

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

SKLEPI

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/116

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1335

z dne 27. junija 2023

o imenovanju evropskih tožilcev Evropskega javnega tožilstva

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (1) in zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2018/1696 z dne 13. julija 2018 o operativnih pravilih izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (2),

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2023/133 z dne 17. januarja 2023 o imenovanju članov izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 (3),

ob upoštevanju obrazloženih mnenj in razvrstitve kandidatov, ki jih sestavi izbirna komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | EJT je bil ustanovljen z Uredbo (EU) 2017/1939. |
| --- | --- |

(1)

EJT je bil ustanovljen z Uredbo (EU) 2017/1939.

| (2) | Evropski tožilci morajo nadzirati preiskave in pregon v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2017/1939. |
| --- | --- |

(2)

Evropski tožilci morajo nadzirati preiskave in pregon v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2017/1939.

| (3) | Mandati osmih evropskih tožilcev, imenovanih za neobnovljivo obdobje treh let v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2020/1117 (4), se iztečejo 28. julija 2023. Da bi se zagotovila kontinuiteta delovanja kolegija EJT, ki ga sestavljajo evropski glavni tožilec in po en evropski tožilec iz vsake sodelujoče države članice, mora Svet imenovati osem evropskih tožilcev za zapolnitev mest, ki se bodo sprostila 29. julija 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandati osmih evropskih tožilcev, imenovanih za neobnovljivo obdobje treh let v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2020/1117 (4), se iztečejo 28. julija 2023. Da bi se zagotovila kontinuiteta delovanja kolegija EJT, ki ga sestavljajo evropski glavni tožilec in po en evropski tožilec iz vsake sodelujoče države članice, mora Svet imenovati osem evropskih tožilcev za zapolnitev mest, ki se bodo sprostila 29. julija 2023.

| (4) | Izvedbeni sklep (EU) 2018/1696 določa operativna pravila izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 (v nadaljnjem besedilu: operativna pravila izbirne komisije). |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeni sklep (EU) 2018/1696 določa operativna pravila izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 (v nadaljnjem besedilu: operativna pravila izbirne komisije).

| (5) | Na podlagi člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939 vsaka sodelujoča država članica predlaga tri kandidate za mesto evropskega tožilca izmed kandidatov, ki so aktivni člani državnega tožilstva ali sodstva v zadevni državi članici, katerih neodvisnost je nedvomna, in ki imajo potrebne kvalifikacije za imenovanje na visoko tožilsko ali sodniško funkcijo v svojih državah članicah ter imajo ustrezne praktične izkušnje z nacionalnimi pravnimi sistemi, finančnimi preiskavami in mednarodnim pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939 vsaka sodelujoča država članica predlaga tri kandidate za mesto evropskega tožilca izmed kandidatov, ki so aktivni člani državnega tožilstva ali sodstva v zadevni državi članici, katerih neodvisnost je nedvomna, in ki imajo potrebne kvalifikacije za imenovanje na visoko tožilsko ali sodniško funkcijo v svojih državah članicah ter imajo ustrezne praktične izkušnje z nacionalnimi pravnimi sistemi, finančnimi preiskavami in mednarodnim pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah.

| (6) | Grčija, Italija, Ciper, Litva in Avstrija so predlagale kandidate za mesta, ki so se sprostila od 29. julija 2023. |
| --- | --- |

(6)

Grčija, Italija, Ciper, Litva in Avstrija so predlagale kandidate za mesta, ki so se sprostila od 29. julija 2023.

| (7) | Izbirna komisija je pripravila obrazložena mnenja in vrstni red vseh kandidatov, ki so jih predlagale te države članice in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939, ter jih predložila Svetu, ki jih je prejel 2. maja 2023. |
| --- | --- |

(7)

Izbirna komisija je pripravila obrazložena mnenja in vrstni red vseh kandidatov, ki so jih predlagale te države članice in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939, ter jih predložila Svetu, ki jih je prejel 2. maja 2023.

| (8) | Izbirna komisija je na podlagi četrtega odstavka pravila VII.2 operativnih pravil izbirne komisije razvrstila kandidate glede na njihove kvalifikacije in izkušnje. V tej razvrstitvi je podan prednostni vrsti red kandidatov izbirne komisije in za Svet ni zavezujoč. |
| --- | --- |

(8)

Izbirna komisija je na podlagi četrtega odstavka pravila VII.2 operativnih pravil izbirne komisije razvrstila kandidate glede na njihove kvalifikacije in izkušnje. V tej razvrstitvi je podan prednostni vrsti red kandidatov izbirne komisije in za Svet ni zavezujoč.

| (9) | V skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) 2017/1939 mora Svet po prejemu obrazloženih mnenj izbirne komisije izbrati in imenovati enega izmed kandidatov za evropskega tožilca zadevne sodelujoče države članice. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) 2017/1939 mora Svet po prejemu obrazloženih mnenj izbirne komisije izbrati in imenovati enega izmed kandidatov za evropskega tožilca zadevne sodelujoče države članice.

| (10) | V skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) 2017/1939 Svet z navadno večino izbere in imenuje evropske tožilce za neobnovljiv šestletni mandat. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 16(3) Uredbe (EU) 2017/1939 Svet z navadno večino izbere in imenuje evropske tožilce za neobnovljiv šestletni mandat.

| (11) | Svet je ocenil dosežke posameznih kandidatov ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki jih je predložila izbirna komisija. |
| --- | --- |

(11)

Svet je ocenil dosežke posameznih kandidatov ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki jih je predložila izbirna komisija.

| (12) | Glede na obrazloženo mnenje v zvezi s kandidati, ki jih je imenoval Ciper, razlogi, ki jih je podala izbirna komisija zadovoljivo dokazujejo, da zaradi izjemnih okoliščin v tej državi članici, v razumnem času ta država članica objektivno ne more najti drugih ustreznih kandidatov, kljub dejstvu, da je storila vse, kar je bilo potrebno. S tem so izpolnjeni pogoji iz tretjega odstavka pravila VII.2 operativnih pravil izbirne komisije. V luči zgoraj navedenih izjemnih okoliščin, je Svet menil, da obrazloženo mnenje, predloženo za kandidate, ki jih je imenoval Ciper, predstavlja zadostno izbiro ustreznih kandidatov, in ker bi vsaka nadaljnja zamuda pri imenovanju evropskih tožilcev povzročila negativni vpliv na učinkovitost prava Evropske unije, sklenil, da bo ukrepal na podlagi navedenega mnenja. |
| --- | --- |

(12)

Glede na obrazloženo mnenje v zvezi s kandidati, ki jih je imenoval Ciper, razlogi, ki jih je podala izbirna komisija zadovoljivo dokazujejo, da zaradi izjemnih okoliščin v tej državi članici, v razumnem času ta država članica objektivno ne more najti drugih ustreznih kandidatov, kljub dejstvu, da je storila vse, kar je bilo potrebno. S tem so izpolnjeni pogoji iz tretjega odstavka pravila VII.2 operativnih pravil izbirne komisije. V luči zgoraj navedenih izjemnih okoliščin, je Svet menil, da obrazloženo mnenje, predloženo za kandidate, ki jih je imenoval Ciper, predstavlja zadostno izbiro ustreznih kandidatov, in ker bi vsaka nadaljnja zamuda pri imenovanju evropskih tožilcev povzročila negativni vpliv na učinkovitost prava Evropske unije, sklenil, da bo ukrepal na podlagi navedenega mnenja.

| (13) | Svet je na podlagi te ocene dosežkov posameznih kandidatov upošteval nezavezujoč prednostni vrstni red kandidatov, ki ga je izbirna komisija podala za kandidate, ki so jih imenovale Grčija, Ciper, Litva in Avstrija. |
| --- | --- |

(13)

Svet je na podlagi te ocene dosežkov posameznih kandidatov upošteval nezavezujoč prednostni vrstni red kandidatov, ki ga je izbirna komisija podala za kandidate, ki so jih imenovale Grčija, Ciper, Litva in Avstrija.

| (14) | Glede kandidatov, ki jih je predlagala Italija, Svet na podlagi ocene dosežkov teh kandidatov, ki je bila opravljena v ustreznih pripravljalnih telesih Sveta, in ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je predložila izbirna komisija, dodatnih informacij in ustreznih dokumentov, ki jih je predložila Italija, ni upošteval nezavezujočega prednostnega vrstnega reda izbirne komisije – |
| --- | --- |

(14)

Glede kandidatov, ki jih je predlagala Italija, Svet na podlagi ocene dosežkov teh kandidatov, ki je bila opravljena v ustreznih pripravljalnih telesih Sveta, in ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je predložila izbirna komisija, dodatnih informacij in ustreznih dokumentov, ki jih je predložila Italija, ni upošteval nezavezujočega prednostnega vrstnega reda izbirne komisije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za evropske tožilce EJT se za neobnovljivo obdobje šestih let od 29. julija 2023 imenujejo:

| | Nikolaos PASCHALIS (5), |
| --- | --- |

Nikolaos PASCHALIS (5),

| | Andrea VENEGONI (6), |
| --- | --- |

Andrea VENEGONI (6),

| | Anne PANTAZI LAMPROU (7), |
| --- | --- |

Anne PANTAZI LAMPROU (7),

| | Gedgaudas NORKŪNAS (8), |
| --- | --- |

Gedgaudas NORKŪNAS (8),

| | Ursula SCHMUDERMAYER (9). |
| --- | --- |

Ursula SCHMUDERMAYER (9).

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 27. junija 2023

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

1

(2)  
  UL L 282, 12.11.2018, str. 8.

2

(3)  
  UL L 17, 19.1.2023, str. 90.

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2020/1117 z dne 27. julija 2020 o imenovanju evropskih tožilcev Evropskega javnega tožilstva (UL L 244, 29.7.2020, str. 18).

4

(5)  Predlagala ga je Grčija.

5

(6)  Predlagala ga je Italija

6

(7)  Predlagal jo je Ciper.

7

(8)  Predlagala ga je Litva.

8

(9)  Predlagala jo je Avstrija.

9

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/119 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/119

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1336

z dne 16. junija 2023

o korektivnih ukrepih, ki jih morata sprejeti Belgija in Luksemburg v zvezi z nekaterimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3852)

Besedilo v nizozemskem in francoskem jeziku je edino verodostojno

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (1) (okvirna uredba) ter zlasti člena 11(3), točka (c), tretji odstavek, Uredbe,

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/317 z dne 11. februarja 2019 o določitvi načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu (2) ter zlasti člena 15(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPLOŠNI PREMISLEKI

SPLOŠNI PREMISLEKI

| (1) | V skladu s členom 10 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 morajo države članice na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora za vsako referenčno obdobje načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja pripraviti zavezujoče cilje uspešnosti. Navedeni cilji uspešnosti morajo biti skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ki jih je Komisija sprejela za zadevno referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 10 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 morajo države članice na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora za vsako referenčno obdobje načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja pripraviti zavezujoče cilje uspešnosti. Navedeni cilji uspešnosti morajo biti skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ki jih je Komisija sprejela za zadevno referenčno obdobje.

| (2) | V odziv na vpliv pandemije COVID-19 na izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa so bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1627 (3) določeni izredni ukrepi odstopanja od Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 za tretje referenčno obdobje. Na podlagi navedenega so bili v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2021/891 (4) določeni revidirani vseevropski cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(2)

V odziv na vpliv pandemije COVID-19 na izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa so bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1627 (3) določeni izredni ukrepi odstopanja od Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 za tretje referenčno obdobje. Na podlagi navedenega so bili v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2021/891 (4) določeni revidirani vseevropski cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje.

3

4

| (3) | Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska so na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora Srednje Evrope (FABEC) skupaj sprejeli osnutek načrta izvedbe za tretje referenčno obdobje (v nadaljnjem besedilu: osnutek načrta izvedbe), ki je bil Komisiji predložen oktobra 2021. Po opravljeni oceni je Komisija v Izvedbenem sklepu (EU) 2022/728 (5) sklenila, da so bili cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah (v nadaljnjem besedilu: belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja) iz navedenega osnutka načrta izvedbe neskladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ter določila priporočila za revizijo navedenih lokalnih ciljev uspešnosti. Tudi Švica je članica pobude FABEC in je bila vključena v osnutek načrta izvedbe FABEC. Švica je bila kot tretja država, za katero na podlagi sporazuma o zračnem prevozu med EU in Švico velja načrt izvedbe in ureditve pristojbin, o neskladnosti belgijskih in luksemburških lokalnih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti iz osnutka načrta izvedbe FABEC obveščena ločeno, in sicer z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2022/780 (6) z dne 13. aprila 2022. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska so na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora Srednje Evrope (FABEC) skupaj sprejeli osnutek načrta izvedbe za tretje referenčno obdobje (v nadaljnjem besedilu: osnutek načrta izvedbe), ki je bil Komisiji predložen oktobra 2021. Po opravljeni oceni je Komisija v Izvedbenem sklepu (EU) 2022/728 (5) sklenila, da so bili cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah (v nadaljnjem besedilu: belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja) iz navedenega osnutka načrta izvedbe neskladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ter določila priporočila za revizijo navedenih lokalnih ciljev uspešnosti. Tudi Švica je članica pobude FABEC in je bila vključena v osnutek načrta izvedbe FABEC. Švica je bila kot tretja država, za katero na podlagi sporazuma o zračnem prevozu med EU in Švico velja načrt izvedbe in ureditve pristojbin, o neskladnosti belgijskih in luksemburških lokalnih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti iz osnutka načrta izvedbe FABEC obveščena ločeno, in sicer z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2022/780 (6) z dne 13. aprila 2022.

5

6

| (4) | Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska so 13. julija 2022 Komisiji predložili revidiran osnutek načrta izvedbe FABEC (v nadaljnjem besedilu: revidiran osnutek načrta izvedbe) za tretje referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska so 13. julija 2022 Komisiji predložili revidiran osnutek načrta izvedbe FABEC (v nadaljnjem besedilu: revidiran osnutek načrta izvedbe) za tretje referenčno obdobje.

| (5) | Komisija je 24. oktobra 2022 na podlagi svojega Sklepa (EU) 2022/2255 (7) začela podrobno presojo iz člena 15(3) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 (v nadaljnjem besedilu: podrobna presoja) v zvezi z revidiranimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, predlaganimi za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, ki so vključeni v revidiran osnutek načrta izvedbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 24. oktobra 2022 na podlagi svojega Sklepa (EU) 2022/2255 (7) začela podrobno presojo iz člena 15(3) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 (v nadaljnjem besedilu: podrobna presoja) v zvezi z revidiranimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, predlaganimi za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, ki so vključeni v revidiran osnutek načrta izvedbe.

7

| (6) | Francija, Nemčija in Nizozemska so 28. oktobra 2022, 3. novembra 2022 oziroma 4. novembra 2022 obvestile Komisijo, da so odstopile od revidiranega osnutka načrta izvedbe, vzpostavljenega skupno na ravni FABEC. Hkrati so navedene države članice Komisiji predložile individualne revidirane osnutke nacionalnih načrtov izvedbe za tretje referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(6)

Francija, Nemčija in Nizozemska so 28. oktobra 2022, 3. novembra 2022 oziroma 4. novembra 2022 obvestile Komisijo, da so odstopile od revidiranega osnutka načrta izvedbe, vzpostavljenega skupno na ravni FABEC. Hkrati so navedene države članice Komisiji predložile individualne revidirane osnutke nacionalnih načrtov izvedbe za tretje referenčno obdobje.

| (7) | Komisija je po izvedbi nove ocene ugotovila, da so bili zadevni revidirani nacionalni cilji uspešnosti skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ter o tem obvestila Francijo, Nemčijo in Nizozemsko s Sklepom Komisije (EU) 2023/176 (8), Sklepom Komisije (EU) 2023/177 (9) oziroma Sklepom Komisije (EU) 2023/179 (10). Tudi Švica je Komisijo obvestila o svojem odstopu od revidiranega osnutka načrta izvedbe in hkrati 4. novembra 2022 predložila revidiran osnutek nacionalnega načrta izvedbe. Komisija je ugotovila, da so cilji uspešnosti iz revidiranega osnutka nacionalnega načrta izvedbe Švice skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti in o tem Švico obvestila s Sklepom Komisije (EU) 2022/178 z dne 14. decembra 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je po izvedbi nove ocene ugotovila, da so bili zadevni revidirani nacionalni cilji uspešnosti skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti, ter o tem obvestila Francijo, Nemčijo in Nizozemsko s Sklepom Komisije (EU) 2023/176 (8), Sklepom Komisije (EU) 2023/177 (9) oziroma Sklepom Komisije (EU) 2023/179 (10). Tudi Švica je Komisijo obvestila o svojem odstopu od revidiranega osnutka načrta izvedbe in hkrati 4. novembra 2022 predložila revidiran osnutek nacionalnega načrta izvedbe. Komisija je ugotovila, da so cilji uspešnosti iz revidiranega osnutka nacionalnega načrta izvedbe Švice skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti in o tem Švico obvestila s Sklepom Komisije (EU) 2022/178 z dne 14. decembra 2022.

8

9

10

| (8) | Belgija in Luksemburg nista priglasila ločenih nacionalnih načrtov izvedbe. Zato je revidirani osnutek načrta izvedbe, ki je bil predhodno vzpostavljen na ravni FAB in v zvezi s katerim je Komisija na podlagi Sklepa (EU) 2022/2255 začela podrobno presojo, še naprej podlaga za oceno ciljev uspešnosti Belgije in Luksemburga. |
| --- | --- |

(8)

Belgija in Luksemburg nista priglasila ločenih nacionalnih načrtov izvedbe. Zato je revidirani osnutek načrta izvedbe, ki je bil predhodno vzpostavljen na ravni FAB in v zvezi s katerim je Komisija na podlagi Sklepa (EU) 2022/2255 začela podrobno presojo, še naprej podlaga za oceno ciljev uspešnosti Belgije in Luksemburga.

| (9) | Zato bi moral biti ta sklep naslovljen le na Belgijo in Luksemburg, ker so Francija, Nemčija in Nizozemska odstopile od revidiranega osnutka načrta izvedbe, ki ga je predložil FABEC, ter predložile ločene nacionalne načrte izvedbe. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni načrti skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti (glej sklepe Komisije iz uvodne izjave 7). |
| --- | --- |

(9)

Zato bi moral biti ta sklep naslovljen le na Belgijo in Luksemburg, ker so Francija, Nemčija in Nizozemska odstopile od revidiranega osnutka načrta izvedbe, ki ga je predložil FABEC, ter predložile ločene nacionalne načrte izvedbe. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni načrti skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti (glej sklepe Komisije iz uvodne izjave 7).

| (10) | Službe Komisije so 27. oktobra 2022 Belgiji poslale prvo zahtevo za pojasnila v zvezi z elementi, ki jih zajema podrobna presoja. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 27. oktobra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu. Belgijski organi so v odgovor na navedeno zahtevo 6. novembra 2022 in 9. novembra 2022 službam Komisije posredovali informacije, prejete od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(10)

Službe Komisije so 27. oktobra 2022 Belgiji poslale prvo zahtevo za pojasnila v zvezi z elementi, ki jih zajema podrobna presoja. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 27. oktobra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu. Belgijski organi so v odgovor na navedeno zahtevo 6. novembra 2022 in 9. novembra 2022 službam Komisije posredovali informacije, prejete od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa.

| (11) | Službe Komisije so se 9. novembra 2022 sestale z belgijskimi organi. |
| --- | --- |

(11)

Službe Komisije so se 9. novembra 2022 sestale z belgijskimi organi.

| (12) | Službe Komisije so 11. novembra 2022 Belgiji poslale drugo zahtevo za pojasnila in 28. novembra 2022 od belgijskih organov prejele dodatne dokumente. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 11. novembra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu. |
| --- | --- |

(12)

Službe Komisije so 11. novembra 2022 Belgiji poslale drugo zahtevo za pojasnila in 28. novembra 2022 od belgijskih organov prejele dodatne dokumente. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 11. novembra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu.

| (13) | Službe Komisije so 29. novembra 2022 od Belgije zahtevale dodatne informacije. Belgijski organi so na navedeno zahtevo odgovorili 8. decembra 2022, pri čemer so dopolnili podatke in informacije, ki so jih poslali 28. novembra 2022. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 29. novembra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu. |
| --- | --- |

(13)

Službe Komisije so 29. novembra 2022 od Belgije zahtevale dodatne informacije. Belgijski organi so na navedeno zahtevo odgovorili 8. decembra 2022, pri čemer so dopolnili podatke in informacije, ki so jih poslali 28. novembra 2022. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 29. novembra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu.

| (14) | Službe Komisije so se 8. decembra 2022 in 15. decembra 2022 sestale z belgijskimi organi. |
| --- | --- |

(14)

Službe Komisije so se 8. decembra 2022 in 15. decembra 2022 sestale z belgijskimi organi.

| (15) | Službe Komisije so 20. decembra 2022 Belgiji poslale zadnjo zahtevo za pojasnila. Belgijski organi so v odgovor na navedeno zahtevo 12. januarja 2023 predložili dodatne informacije. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 20. decembra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu. |
| --- | --- |

(15)

Službe Komisije so 20. decembra 2022 Belgiji poslale zadnjo zahtevo za pojasnila. Belgijski organi so v odgovor na navedeno zahtevo 12. januarja 2023 predložili dodatne informacije. Pismo služb Komisije, poslano Belgiji 20. decembra 2022, je bilo hkrati zgolj informativno poslano tudi Luksemburgu.

| (16) | Službe Komisije so 3. februarja 2023 pozvale Luksemburg, naj predloži vse ustrezne dopolnilne ugotovitve ali pripombe glede gradiva, ki ga je Belgija zagotovila v odgovor na zahteve za pojasnila iz uvodnih izjav 10, 12, 13 in 15. Luksemburški organi niso predložili nobenih informacij v odgovor na zahtevo služb Komisije. |
| --- | --- |

(16)

Službe Komisije so 3. februarja 2023 pozvale Luksemburg, naj predloži vse ustrezne dopolnilne ugotovitve ali pripombe glede gradiva, ki ga je Belgija zagotovila v odgovor na zahteve za pojasnila iz uvodnih izjav 10, 12, 13 in 15. Luksemburški organi niso predložili nobenih informacij v odgovor na zahtevo služb Komisije.

| (17) | Službe Komisije so se 2. marca 2023 sestale z belgijskimi in luksemburškimi organi. |
| --- | --- |

(17)

Službe Komisije so se 2. marca 2023 sestale z belgijskimi in luksemburškimi organi.

OCENA REVIDIRANIH CILJEV USPEŠNOSTI MED PODROBNO PRESOJO

OCENA REVIDIRANIH CILJEV USPEŠNOSTI MED PODROBNO PRESOJO

Obseg podrobne presoje

Obseg podrobne presoje

| (18) | Organ za oceno uspešnosti, ki Komisiji pomaga pri izvajanju načrta izvedbe v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 549/2004, je Komisiji poročal o oceni revidiranega osnutka načrta izvedbe ter o podrobni presoji revidiranih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, predlaganih za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja. |
| --- | --- |

(18)

Organ za oceno uspešnosti, ki Komisiji pomaga pri izvajanju načrta izvedbe v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 549/2004, je Komisiji poročal o oceni revidiranega osnutka načrta izvedbe ter o podrobni presoji revidiranih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, predlaganih za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja.

| (19) | Komisija ugotavlja, da so cilji uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti in okolja, določeni v revidiranem osnutku načrta izvedbe, ostali nespremenjeni. Komisija v svojem Izvedbenem sklepu (EU) 2022/758 in Sklepu (EU) 2022/2255 ni sprejela nobenih ugotovitev o navedenih ciljih uspešnosti. Zato v tem sklepu niso navedene nobene dodatne ugotovitve o oceni ciljev uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti in okolja. |
| --- | --- |

(19)

Komisija ugotavlja, da so cilji uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti in okolja, določeni v revidiranem osnutku načrta izvedbe, ostali nespremenjeni. Komisija v svojem Izvedbenem sklepu (EU) 2022/758 in Sklepu (EU) 2022/2255 ni sprejela nobenih ugotovitev o navedenih ciljih uspešnosti. Zato v tem sklepu niso navedene nobene dodatne ugotovitve o oceni ciljev uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti in okolja.

| (20) | Komisija je lahko na podlagi ugotovitev podrobne presoje dodatno analizirala cilje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, ki sta jih predlagala Belgija in Luksemburg (kot je predstavljeno v preglednici v nadaljevanju), glede na dvome, izražene v Sklepu (EU) 2022/2255 v zvezi z njihovo skladnostjo z vseevropskimi cilji uspešnosti.












  Belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah | Izhodiščna vrednost za leto 2014 | Izhodiščna vrednost za leto 2019 | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Revidirani cilji glede stroškovne učinkovitosti na rutah za ugotovljene stroške na enoto, izražene v realnih cenah iz leta 2017 | 81,78  EUR | 83,26  EUR | 189,52  EUR | 104,47  EUR | 94,18  EUR | 89,87  EUR |

(20)

Komisija je lahko na podlagi ugotovitev podrobne presoje dodatno analizirala cilje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, ki sta jih predlagala Belgija in Luksemburg (kot je predstavljeno v preglednici v nadaljevanju), glede na dvome, izražene v Sklepu (EU) 2022/2255 v zvezi z njihovo skladnostjo z vseevropskimi cilji uspešnosti.

Belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah

Belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah

Izhodiščna vrednost za leto 2014

Izhodiščna vrednost za leto 2014

Izhodiščna vrednost za leto 2019

Izhodiščna vrednost za leto 2019

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Revidirani cilji glede stroškovne učinkovitosti na rutah za ugotovljene stroške na enoto, izražene v realnih cenah iz leta 2017

Revidirani cilji glede stroškovne učinkovitosti na rutah za ugotovljene stroške na enoto

81,78  EUR

81,78  EUR

83,26  EUR

83,26  EUR

189,52  EUR

189,52  EUR

104,47  EUR

104,47  EUR

94,18  EUR

94,18  EUR

89,87  EUR

89,87  EUR

| (21) | Podrobna presoja je zajemala elemente iz Priloge k Sklepu (EU) 2022/2255 ter se je osredotočala zlasti na službe, povezane z zračnim prostorom Belgije. Zato so bile zahteve služb Komisije za pojasnila (glej uvodne izjave 10 do 15) naslovljene na belgijske organe, zadevni luksemburški nacionalni organi pa so jih prejeli zgolj informativno. |
| --- | --- |

(21)

Podrobna presoja je zajemala elemente iz Priloge k Sklepu (EU) 2022/2255 ter se je osredotočala zlasti na službe, povezane z zračnim prostorom Belgije. Zato so bile zahteve služb Komisije za pojasnila (glej uvodne izjave 10 do 15) naslovljene na belgijske organe, zadevni luksemburški nacionalni organi pa so jih prejeli zgolj informativno.

Ocena revidiranih ciljev uspešnosti na podlagi meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi 2019/317

Ocena revidiranih ciljev uspešnosti na podlagi meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi 2019/317

| (22) | Komisija je ocenila skladnost revidiranih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, predstavljenih v uvodni izjavi 18, z vseevropskimi cilji uspešnosti v skladu z merili za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ter ob tem upoštevala ugotovitve podrobne presoje, ki so predstavljene v uvodnih izjavah 26 do 67 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je ocenila skladnost revidiranih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, predstavljenih v uvodni izjavi 18, z vseevropskimi cilji uspešnosti v skladu z merili za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ter ob tem upoštevala ugotovitve podrobne presoje, ki so predstavljene v uvodnih izjavah 26 do 67 v nadaljevanju.

| (23) | Komisija v zvezi z merili iz točk 1.4(a) in 1.4(b) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotavlja, da cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja ne dosegajo gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v tretjem referenčnem obdobju ter dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v drugem in tretjem referenčnem obdobju skupaj. Gibanje ugotovljenih stroškov na enoto za tretje referenčno obdobje, ki za Belgijo in Luksemburg znaša +1,9 %, namreč ne dosega gibanja na vseevropski ravni, ki v istem obdobju znaša +1,0 %, njuno dolgoročno gibanje ugotovljenih stroškov na enoto, ki znaša +1,1 %, pa bistveno presega raven ustreznega vseevropskega gibanja, ki znaša –1,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Komisija v zvezi z merili iz točk 1.4(a) in 1.4(b) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotavlja, da cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja ne dosegajo gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v tretjem referenčnem obdobju ter dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v drugem in tretjem referenčnem obdobju skupaj. Gibanje ugotovljenih stroškov na enoto za tretje referenčno obdobje, ki za Belgijo in Luksemburg znaša +1,9 %, namreč ne dosega gibanja na vseevropski ravni, ki v istem obdobju znaša +1,0 %, njuno dolgoročno gibanje ugotovljenih stroškov na enoto, ki znaša +1,1 %, pa bistveno presega raven ustreznega vseevropskega gibanja, ki znaša –1,3 %.

| (24) | Komisija je v zvezi z merilom iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotovila, da belgijska in luksemburška izhodiščna vrednost ugotovljenih stroškov na enoto znaša 83,26 EUR v realnih cenah iz leta 2017 in je za 13,2 % višja od povprečne izhodiščne vrednosti 73,53 EUR v realnih cenah iz leta 2017 ustrezne primerjalne skupine. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v zvezi z merilom iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotovila, da belgijska in luksemburška izhodiščna vrednost ugotovljenih stroškov na enoto znaša 83,26 EUR v realnih cenah iz leta 2017 in je za 13,2 % višja od povprečne izhodiščne vrednosti 73,53 EUR v realnih cenah iz leta 2017 ustrezne primerjalne skupine.

| (25) | Komisija je v okviru podrobne presoje na podlagi meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 dodatno utemeljila svojo oceno belgijskih in luksemburških ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, in sicer tako, da je analizirala naslednje elemente:






  — | ugotovljene stroške za območje zaračunavanja, razčlenjene po izvajalcu navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- | --- |

(25)

Komisija je v okviru podrobne presoje na podlagi meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 dodatno utemeljila svojo oceno belgijskih in luksemburških ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti, in sicer tako, da je analizirala naslednje elemente:

—

ugotovljene stroške za območje zaračunavanja, razčlenjene po izvajalcu navigacijskih služb zračnega prometa;

| — | zapletenost izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa na območju zaračunavanja; |
| --- | --- |

—

zapletenost izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa na območju zaračunavanja;

| — | čezmejne ureditve o opravljanju služb s sosednjimi državami ter njihov operativni in finančni vpliv ter |
| --- | --- |

—

čezmejne ureditve o opravljanju služb s sosednjimi državami ter njihov operativni in finančni vpliv ter

| — | porazdelitev stroškov med službami na rutah in terminalih. |
| --- | --- |

—

porazdelitev stroškov med službami na rutah in terminalih.

Ugotovitve v zvezi z ugotovljenimi stroški za območje zaračunavanja, razčlenjenimi po izvajalcu navigacijskih služb zračnega prometa

Ugotovitve v zvezi z ugotovljenimi stroški za območje zaračunavanja, razčlenjenimi po izvajalcu navigacijskih služb zračnega prometa

| (26) | Komisija ugotavlja, da na podlagi revidiranega osnutka načrta izvedbe ugotovljeni stroški na enoto za leto 2024 znašajo 89,87 EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, kot je predstavljeno v uvodni izjavi 18. To so najvišji ugotovljeni stroški na enoto za leto 2024 med vsemi območji zaračunavanja na rutah, vključenih v okvir načrta izvedbe in ureditve pristojbin. |
| --- | --- |

(26)

Komisija ugotavlja, da na podlagi revidiranega osnutka načrta izvedbe ugotovljeni stroški na enoto za leto 2024 znašajo 89,87 EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, kot je predstavljeno v uvodni izjavi 18. To so najvišji ugotovljeni stroški na enoto za leto 2024 med vsemi območji zaračunavanja na rutah, vključenih v okvir načrta izvedbe in ureditve pristojbin.

| (27) | Na območju zaračunavanja, za katero se izvaja presoja, opravljajo storitve trije izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in sicer družba skeyes, območni center kontrole zračnega prometa za zgornje maastrichtsko območje (v nadaljnjem besedilu: center MUAC) in luksemburška navigacijska uprava zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: družba ANA Luxembourg). Poleg tega ugotovljeni stroški nastanejo za nacionalne nadzorne organe Belgije oziroma Luksemburga. |
| --- | --- |

(27)

Na območju zaračunavanja, za katero se izvaja presoja, opravljajo storitve trije izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in sicer družba skeyes, območni center kontrole zračnega prometa za zgornje maastrichtsko območje (v nadaljnjem besedilu: center MUAC) in luksemburška navigacijska uprava zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: družba ANA Luxembourg). Poleg tega ugotovljeni stroški nastanejo za nacionalne nadzorne organe Belgije oziroma Luksemburga.

| (28) | V spodnji preglednici je predstavljeno, kako je stroškovna osnova območja zaračunavanja razdeljena po subjektih in kako se zadevni stroški navedenih subjektov spreminjajo skozi čas.











  Belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah | Izhodiščna vrednost za leto 2014

  (v realnih cenah iz leta 2017) | Izhodiščna vrednost za leto 2019

  (v realnih cenah iz leta 2017) | Ugotovljeni stroški za leto 2024

  (v realnih cenah iz leta 2017) | Sprememba
   (11)
  na leto med letoma 2014 in 2024 | Sprememba
   (12)
  na leto med letoma 2019 in 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skeyes | 114  mio. EUR | 131  mio. EUR | 135  mio. EUR | +1,8  % | +0,7  % |
| MUAC | 54  mio. EUR | 61  mio. EUR | 75  mio. EUR | +3,7  % | +5,5  % |
| ANA Luxembourg | 6  mio. EUR | 6  mio. EUR | 6  mio. EUR | +0,7  % | -0,9  % |
| Belgijski in luksemburški nacionalni nadzorni organi
   (13) | 13  mio. EUR | 13  mio. EUR | 12  mio. EUR | -0,5  % | -1,9  % |
| Skupaj | 187  mio. EUR | 211  mio. EUR | 228  mio. EUR | +2,2  % | +2,0  % |

(28)

V spodnji preglednici je predstavljeno, kako je stroškovna osnova območja zaračunavanja razdeljena po subjektih in kako se zadevni stroški navedenih subjektov spreminjajo skozi čas.

Belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah

Belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah

Izhodiščna vrednost za leto 2014

Izhodiščna vrednost za leto 2014

(v realnih cenah iz leta 2017)

Izhodiščna vrednost za leto 2019

Izhodiščna vrednost za leto 2019

(v realnih cenah iz leta 2017)

Ugotovljeni stroški za leto 2024

Ugotovljeni stroški za leto 2024

(v realnih cenah iz leta 2017)

Sprememba
   (11)
  na leto med letoma 2014 in 2024

Sprememba

11

na leto med letoma 2014 in 2024

Sprememba
   (12)
  na leto med letoma 2019 in 2024

Sprememba

12

na leto med letoma 2019 in 2024

skeyes

skeyes

114  mio. EUR

131  mio. EUR

135  mio. EUR

+1,8  %

+1,8  %

+0,7  %

+0,7  %

MUAC

MUAC

54  mio. EUR

61  mio. EUR

75  mio. EUR

+3,7  %

+3,7  %

+5,5  %

+5,5  %

ANA Luxembourg

ANA Luxembourg

6  mio. EUR

6  mio. EUR

6  mio. EUR

+0,7  %

+0,7  %

-0,9  %

Belgijski in luksemburški nacionalni nadzorni organi
   (13)

Belgijski in luksemburški nacionalni nadzorni organi

13

13  mio. EUR

13  mio. EUR

12  mio. EUR

-0,5  %

-1,9  %

Skupaj

Skupaj

187  mio. EUR

187

211  mio. EUR

211

228  mio. EUR

228

+2,2  %

+2,2  %

+2,0  %

+2,0  %

| (29) | Komisija v zvezi z ugotovljenimi stroški za leto 2024 opozarja, da 59 % ugotovljenih stroškov območja zaračunavanja bremeni družbo skeyes, center MUAC pa predstavlja 33 % stroškovne osnove. Skupni odstotni delež družbe ANA Luxembourg ter belgijskih in luksemburških nacionalnih nadzornih organov znaša 8 % ugotovljenih stroškov. |
| --- | --- |

(29)

Komisija v zvezi z ugotovljenimi stroški za leto 2024 opozarja, da 59 % ugotovljenih stroškov območja zaračunavanja bremeni družbo skeyes, center MUAC pa predstavlja 33 % stroškovne osnove. Skupni odstotni delež družbe ANA Luxembourg ter belgijskih in luksemburških nacionalnih nadzornih organov znaša 8 % ugotovljenih stroškov.

| (30) | Komisija priznava, da se v okviru revidiranega osnutka načrta izvedbe skupni ugotovljeni stroški za območje zaračunavanja za leto 2024 znižajo za 19,3 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) v primerjavi z osnutkom načrta izvedbe. Komisija ugotavlja, da k navedenemu znižanju večinoma prispeva družba skeyes z znižanjem stroškov, ki znaša 16 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). Po navedbah Belgije je družba skeyes navedeno znižanje stroškov dosegla z naslednjimi ukrepi:






  — | izboljšanjem produktivnosti (–5,5 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017); |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija priznava, da se v okviru revidiranega osnutka načrta izvedbe skupni ugotovljeni stroški za območje zaračunavanja za leto 2024 znižajo za 19,3 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) v primerjavi z osnutkom načrta izvedbe. Komisija ugotavlja, da k navedenemu znižanju večinoma prispeva družba skeyes z znižanjem stroškov, ki znaša 16 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). Po navedbah Belgije je družba skeyes navedeno znižanje stroškov dosegla z naslednjimi ukrepi:

—

izboljšanjem produktivnosti (–5,5 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017);

| — | revizijo svojega naložbenega načrta in drugih operativnih odhodkov (–4,2 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017) ter |
| --- | --- |

—

revizijo svojega naložbenega načrta in drugih operativnih odhodkov (–4,2 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017) ter

| — | izrednim znižanjem stroškov, financiranim s presežkom iz razlike med ugotovljenimi stroški, določenimi v osnutku načrta izvedbe za leto 2021, in dejanskimi stroški, evidentiranimi za navedeno leto (–6,5 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017). |
| --- | --- |

—

izrednim znižanjem stroškov, financiranim s presežkom iz razlike med ugotovljenimi stroški, določenimi v osnutku načrta izvedbe za leto 2021, in dejanskimi stroški, evidentiranimi za navedeno leto (–6,5 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017).

| (31) | Po drugi strani Komisija ugotavlja, da so stroški centra MUAC, razporejeni na območje zaračunavanja, v revidiranem osnutku načrta izvedbe ostali skoraj nespremenjeni, saj je bilo uporabljeno samo manjše znižanje stroškov v višini 0,3 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). |
| --- | --- |

(31)

Po drugi strani Komisija ugotavlja, da so stroški centra MUAC, razporejeni na območje zaračunavanja, v revidiranem osnutku načrta izvedbe ostali skoraj nespremenjeni, saj je bilo uporabljeno samo manjše znižanje stroškov v višini 0,3 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017).

| (32) | Komisija na podlagi ocene organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da sta družba skeyes in center MUAC znatno zvišala svoje stroške v realnih cenah v drugem referenčnem obdobju, navedeni stroški pa so se v tretjem referenčnem obdobju še naprej zviševali, večinoma zaradi višjih stroškov za zaposlene in drugih operativnih stroškov. Leta 2024 bodo stroški za zaposlene družbe skeyes predvidoma višji za 6,9 % glede na stroške iz leta 2019, kar pomeni razliko v višini 6,5 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). V centru MUAC bo zvišanje stroškov za zaposlene, ki nastanejo na območju zaračunavanja, v primerjavi s stanjem leta 2019 še opaznejše, saj bodo navedeni stroški leta 2024 v primerjavi z letom 2019 predvidoma za 30 % višji, kar pomeni zvišanje v višini 15,0 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). |
| --- | --- |

(32)

Komisija na podlagi ocene organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da sta družba skeyes in center MUAC znatno zvišala svoje stroške v realnih cenah v drugem referenčnem obdobju, navedeni stroški pa so se v tretjem referenčnem obdobju še naprej zviševali, večinoma zaradi višjih stroškov za zaposlene in drugih operativnih stroškov. Leta 2024 bodo stroški za zaposlene družbe skeyes predvidoma višji za 6,9 % glede na stroške iz leta 2019, kar pomeni razliko v višini 6,5 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). V centru MUAC bo zvišanje stroškov za zaposlene, ki nastanejo na območju zaračunavanja, v primerjavi s stanjem leta 2019 še opaznejše, saj bodo navedeni stroški leta 2024 v primerjavi z letom 2019 predvidoma za 30 % višji, kar pomeni zvišanje v višini 15,0 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017).

| (33) | Ugotovljeni stroški, določeni v zvezi z družbo ANA Luxembourg ter belgijskimi in luksemburškimi nacionalnimi nadzornimi organi, ne vzbujajo zaskrbljenosti. |
| --- | --- |

(33)

Ugotovljeni stroški, določeni v zvezi z družbo ANA Luxembourg ter belgijskimi in luksemburškimi nacionalnimi nadzornimi organi, ne vzbujajo zaskrbljenosti.

Posebne ugotovitve v zvezi z družbo skeyes

Posebne ugotovitve v zvezi z družbo skeyes

| (34) | V zvezi z družbo skeyes, ki ima največji odstotni delež ugotovljenih stroškov na območju zaračunavanja, je Komisija od organa za oceno uspešnosti prejela dodatno primerjalno analizo. Navedena analiza prikazuje, da se je relativna uspešnost družbe skeyes glede stroškovne učinkovitosti poslabšala v primerjavi z organom LVNL (14), ki ima zelo podobno operativno okolje in je vključen v isto primerjalno skupino za namene ocenjevanja ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti (15). Ob koncu drugega referenčnega obdobja so bili stroški na enoto družbe skeyes za leto 2019 za 2,2 % višji od stroškov na enoto organa LVNL (16). Do konca tretjega referenčnega obdobja leta 2024 bodo stroški na enoto družbe skeyes po prilagoditvi stroškov na enoto z enkratnim znižanjem stroškov v višini 6,5 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), kot je navedeno v uvodni izjavi 30, predvidoma za 9,4 % višji kot stroški na enoto organa LVNL. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z družbo skeyes, ki ima največji odstotni delež ugotovljenih stroškov na območju zaračunavanja, je Komisija od organa za oceno uspešnosti prejela dodatno primerjalno analizo. Navedena analiza prikazuje, da se je relativna uspešnost družbe skeyes glede stroškovne učinkovitosti poslabšala v primerjavi z organom LVNL (14), ki ima zelo podobno operativno okolje in je vključen v isto primerjalno skupino za namene ocenjevanja ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti (15). Ob koncu drugega referenčnega obdobja so bili stroški na enoto družbe skeyes za leto 2019 za 2,2 % višji od stroškov na enoto organa LVNL (16). Do konca tretjega referenčnega obdobja leta 2024 bodo stroški na enoto družbe skeyes po prilagoditvi stroškov na enoto z enkratnim znižanjem stroškov v višini 6,5 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), kot je navedeno v uvodni izjavi 30, predvidoma za 9,4 % višji kot stroški na enoto organa LVNL.

14

15

16

| (35) | Glede na oceno organa za oceno uspešnosti je ta razlika v stroškovni učinkovitosti med družbo skeyes in organom LVNL predvsem posledica stroškov za zaposlene. V skladu z revidiranim osnutkom načrta izvedbe namerava družba skeyes leta 2024 za stroške za zaposlene na enoto službe na rutah nameniti 23 % več sredstev kot organ LVNL. Navedena razlika bi, izražena v denarnem smislu in prilagojena letni stroškovni osnovi družbe skeyes, za uporabnike zračnega prostora pomenila dodatek v višini 18,7 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za navedeno leto. |
| --- | --- |

(35)

Glede na oceno organa za oceno uspešnosti je ta razlika v stroškovni učinkovitosti med družbo skeyes in organom LVNL predvsem posledica stroškov za zaposlene. V skladu z revidiranim osnutkom načrta izvedbe namerava družba skeyes leta 2024 za stroške za zaposlene na enoto službe na rutah nameniti 23 % več sredstev kot organ LVNL. Navedena razlika bi, izražena v denarnem smislu in prilagojena letni stroškovni osnovi družbe skeyes, za uporabnike zračnega prostora pomenila dodatek v višini 18,7 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za navedeno leto.

| (36) | Komisija tudi ugotavlja, da na stroškovno učinkovitost družbe skeyes znatno vplivajo stroški, ki izhajajo iz sistema predčasne upokojitve, imenovanega režim funkcionalne razpoložljivosti DISPO (v nadaljnjem besedilu: sistem DISPO), ki v skladu z belgijskim pravom (17) kontrolorjem zračnega prometa, zaposlenim v družbi skeyes, omogoča, da nehajo opravljati svojo službo pet let pred zakonsko določenim datumom upokojitve. V navedenih petih letih prejemajo nadomestilo v višini od 75 % do 85 % njihove zadnje plače. V skladu z informacijami iz revidiranega osnutka načrta izvedbe so kontrolorji zračnega prometa trenutno vključeni v sistem DISPO pri starosti 56 let, ta starostna meja pa se bo po letu 2025 dvignila na 57 let. |
| --- | --- |

(36)

Komisija tudi ugotavlja, da na stroškovno učinkovitost družbe skeyes znatno vplivajo stroški, ki izhajajo iz sistema predčasne upokojitve, imenovanega režim funkcionalne razpoložljivosti DISPO (v nadaljnjem besedilu: sistem DISPO), ki v skladu z belgijskim pravom (17) kontrolorjem zračnega prometa, zaposlenim v družbi skeyes, omogoča, da nehajo opravljati svojo službo pet let pred zakonsko določenim datumom upokojitve. V navedenih petih letih prejemajo nadomestilo v višini od 75 % do 85 % njihove zadnje plače. V skladu z informacijami iz revidiranega osnutka načrta izvedbe so kontrolorji zračnega prometa trenutno vključeni v sistem DISPO pri starosti 56 let, ta starostna meja pa se bo po letu 2025 dvignila na 57 let.

17

| (37) | Komisija ugotavlja, da stroške sistema DISPO v celoti krije družba skeyes, ki navedene stroške s svojimi stroškovnimi osnovami za rute in terminale prenaša na uporabnike zračnega prostora. Na podlagi preteklih podatkov o stroških in podrobnih ocen prihodnjih stroškov za tretje referenčno obdobje, ki jih je predložila Belgija, stroški na ruto, ki izhajajo iz sistema DISPO, skupno znašajo 29 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje in so se v primerjavi z drugim referenčnim obdobjem skoraj podvojili. Ugotovljeni stroški na ruto, ki izhajajo iz sistema DISPO, bodo za leto 2024 po poročanju Belgije znašali 8,7 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). |
| --- | --- |

(37)

Komisija ugotavlja, da stroške sistema DISPO v celoti krije družba skeyes, ki navedene stroške s svojimi stroškovnimi osnovami za rute in terminale prenaša na uporabnike zračnega prostora. Na podlagi preteklih podatkov o stroških in podrobnih ocen prihodnjih stroškov za tretje referenčno obdobje, ki jih je predložila Belgija, stroški na ruto, ki izhajajo iz sistema DISPO, skupno znašajo 29 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje in so se v primerjavi z drugim referenčnim obdobjem skoraj podvojili. Ugotovljeni stroški na ruto, ki izhajajo iz sistema DISPO, bodo za leto 2024 po poročanju Belgije znašali 8,7 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017).

| (38) | Komisija ugotavlja, da stroški sistema DISPO naraščajo zaradi večjega števila kontrolorjev zračnega prometa, ki uživajo ugodnosti iz navedenega sistema. Belgija je namreč leta 2022 v zvezi z družbo skeyes kot celoto poročala o skupno 43 EPDČ v okviru sistema DISPO, vendar se bo njihovo število do leta 2024 predvidoma povečalo na 71 EPDČ. Belgija pričakuje, da se bo število EPDČ v okviru sistema DISPO postopoma in stalno povečevalo tudi po tretjem referenčnem obdobju in vsaj do leta 2030. |
| --- | --- |

(38)

Komisija ugotavlja, da stroški sistema DISPO naraščajo zaradi večjega števila kontrolorjev zračnega prometa, ki uživajo ugodnosti iz navedenega sistema. Belgija je namreč leta 2022 v zvezi z družbo skeyes kot celoto poročala o skupno 43 EPDČ v okviru sistema DISPO, vendar se bo njihovo število do leta 2024 predvidoma povečalo na 71 EPDČ. Belgija pričakuje, da se bo število EPDČ v okviru sistema DISPO postopoma in stalno povečevalo tudi po tretjem referenčnem obdobju in vsaj do leta 2030.

| (39) | Komisija ugotavlja, da zadevni kontrolorji zračnega prometa, ki so vključeni v sistem DISPO, ostajajo na razpolago družbi skeyes, ta pa jih lahko kadar koli ponovno vzame v službo za polno plačilo, da opravljajo naloge, ki niso naloge operativnega kontrolorja zračnega prometa. Vendar informacije, ki jih je predložila Belgija, kažejo, da je družba skeyes dejansko ponovno vzela v službo samo zelo omejeno število kontrolorjev zračnega prometa, vključenih v sistem DISPO. Od leta 2015 se je na delo vrnilo 17 kontrolorjev zračnega prometa, nekateri med njimi večkrat za različne funkcije. Na podlagi ocen, ki jih je zagotovil organ za oceno uspešnosti, so navedeni kontrolorji zračnega prometa, ki so se vrnili na delo, leta 2022 prispevali približno 4 EPDČ k dejavnostim, povezanim z izvajanjem služb na rutah. Navedeni 4 EPDČ pomenijo samo desetino vseh EPDČ, ki bi lahko bili na razpolago v okviru sistema DISPO. To pomeni, da družba skeyes zelo omejeno uporablja zaposlene, ki so na voljo v okviru sistema DISPO. |
| --- | --- |

(39)

Komisija ugotavlja, da zadevni kontrolorji zračnega prometa, ki so vključeni v sistem DISPO, ostajajo na razpolago družbi skeyes, ta pa jih lahko kadar koli ponovno vzame v službo za polno plačilo, da opravljajo naloge, ki niso naloge operativnega kontrolorja zračnega prometa. Vendar informacije, ki jih je predložila Belgija, kažejo, da je družba skeyes dejansko ponovno vzela v službo samo zelo omejeno število kontrolorjev zračnega prometa, vključenih v sistem DISPO. Od leta 2015 se je na delo vrnilo 17 kontrolorjev zračnega prometa, nekateri med njimi večkrat za različne funkcije. Na podlagi ocen, ki jih je zagotovil organ za oceno uspešnosti, so navedeni kontrolorji zračnega prometa, ki so se vrnili na delo, leta 2022 prispevali približno 4 EPDČ k dejavnostim, povezanim z izvajanjem služb na rutah. Navedeni 4 EPDČ pomenijo samo desetino vseh EPDČ, ki bi lahko bili na razpolago v okviru sistema DISPO. To pomeni, da družba skeyes zelo omejeno uporablja zaposlene, ki so na voljo v okviru sistema DISPO.

| (40) | Belgija v revidiranem osnutku načrta izvedbe ni predlagala nobenih blažilnih ukrepov za omejitev naraščajočega finančnega vpliva sistema DISPO na stroškovno osnovo tretjega referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(40)

Belgija v revidiranem osnutku načrta izvedbe ni predlagala nobenih blažilnih ukrepov za omejitev naraščajočega finančnega vpliva sistema DISPO na stroškovno osnovo tretjega referenčnega obdobja.

Posebne ugotovitve v zvezi s centrom MUAC

Posebne ugotovitve v zvezi s centrom MUAC

| (41) | Komisija je nadalje preverila, kako države članice, ki so podpisnice sporazuma MUAC (18), in sicer Belgija, Nemčija, Luksemburg in Nizozemska (v nadaljnjem besedilu: države podpisnice sporazuma MUAC), razporejajo skupne ugotovljene stroške, ki jih ima center MUAC, na svoja zadevna območja zaračunavanja. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je nadalje preverila, kako države članice, ki so podpisnice sporazuma MUAC (18), in sicer Belgija, Nemčija, Luksemburg in Nizozemska (v nadaljnjem besedilu: države podpisnice sporazuma MUAC), razporejajo skupne ugotovljene stroške, ki jih ima center MUAC, na svoja zadevna območja zaračunavanja.

18

| (42) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da se ugotovljeni stroški centra MUAC delijo med državami podpisnicami sporazuma MUAC na podlagi enega samega merila, in sicer števila usposobljenih kontrolorjev zračnega prometa, ki so v službi ali za katere je predvideno, da bodo v službi v treh sektorskih skupinah (19) centra MUAC na dan 1. januarja vsakega leta. Komisija nadalje ugotavlja, da je 92 % stroškov bruseljske sektorske skupine (v nadaljnjem besedilu: bruseljski sektor) razporejenih na belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja. Preostali dve sektorski skupini centra MUAC, in sicer sektorska skupina DECO in hannovrska sektorska skupina, sta zunaj geografskega področja uporabe belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja ter zato ne ustvarjata stroškov, razporejenih na navedeno območje zaračunavanja. |
| --- | --- |

(42)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da se ugotovljeni stroški centra MUAC delijo med državami podpisnicami sporazuma MUAC na podlagi enega samega merila, in sicer števila usposobljenih kontrolorjev zračnega prometa, ki so v službi ali za katere je predvideno, da bodo v službi v treh sektorskih skupinah (19) centra MUAC na dan 1. januarja vsakega leta. Komisija nadalje ugotavlja, da je 92 % stroškov bruseljske sektorske skupine (v nadaljnjem besedilu: bruseljski sektor) razporejenih na belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja. Preostali dve sektorski skupini centra MUAC, in sicer sektorska skupina DECO in hannovrska sektorska skupina, sta zunaj geografskega področja uporabe belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja ter zato ne ustvarjata stroškov, razporejenih na navedeno območje zaračunavanja.

19

| (43) | Komisija razume, da je metodologija razporejanja stroškov določena v sporazumu MUAC in temelji na predpostavki, da število kontrolorjev zračnega prometa v posameznem sektorju odraža delovno obremenitev za izvajanje storitev ter s tem tudi stroške storitev in zapletenost posameznega sektorja. |
| --- | --- |

(43)

Komisija razume, da je metodologija razporejanja stroškov določena v sporazumu MUAC in temelji na predpostavki, da število kontrolorjev zračnega prometa v posameznem sektorju odraža delovno obremenitev za izvajanje storitev ter s tem tudi stroške storitev in zapletenost posameznega sektorja.

| (44) | Vendar Komisija opozarja, da je Belgija v zadnjih nekaj letih izrazila zaskrbljenost glede učinkov te metodologije razporejanja stroškov na njeno območje zaračunavanja. Belgija zlasti trdi, da je njen prispevek k skupnim stroškom centra MUAC, izračunan na podlagi števila kontrolorjev zračnega prometa, dodeljenih bruseljskemu sektorju, nesorazmerno velik, če se upošteva, da ima bruseljski sektor primerjalno manjše število enot služb in ustvarja manjše povezane prihodke kot preostala dva sektorja centra MUAC. Belgija tudi poudarja, da so zaradi večje zapletenosti njenega zračnega prostora, ki povzroča dodatno delovno obremenitev za kontrolorje zračnega prometa, stroški na enoto služb bruseljskega sektorja centra MUAC višji kot v preostalih dveh sektorjih centra MUAC. |
| --- | --- |

(44)

Vendar Komisija opozarja, da je Belgija v zadnjih nekaj letih izrazila zaskrbljenost glede učinkov te metodologije razporejanja stroškov na njeno območje zaračunavanja. Belgija zlasti trdi, da je njen prispevek k skupnim stroškom centra MUAC, izračunan na podlagi števila kontrolorjev zračnega prometa, dodeljenih bruseljskemu sektorju, nesorazmerno velik, če se upošteva, da ima bruseljski sektor primerjalno manjše število enot služb in ustvarja manjše povezane prihodke kot preostala dva sektorja centra MUAC. Belgija tudi poudarja, da so zaradi večje zapletenosti njenega zračnega prostora, ki povzroča dodatno delovno obremenitev za kontrolorje zračnega prometa, stroški na enoto služb bruseljskega sektorja centra MUAC višji kot v preostalih dveh sektorjih centra MUAC.

| (45) | Komisija na podlagi ocene organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da se je delež skupnih stroškov centra MUAC, razporejenih na Belgijo in Luksemburg, sčasoma dejansko povečal, saj se je povečalo število kontrolorjev zračnega prometa, dodeljenih bruseljskemu sektorju. Zato sta Belgija in Luksemburg leta 2014 ustvarila 32 % stroškov centra MUAC, v tretjem referenčnem obdobju pa se je navedeni delež povečal na 34 %. Učinek navedene spremembe na stroškovno osnovo belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja je še dodatno povečalo skupno zvišanje celotnih stroškov centra MUAC. Komisija poudarja, da so ugotovljeni stroški centra MUAC za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja v realnih cenah za leto 2024 za 39 % višji kot za leto 2014 (20), enote služb za območje zaračunavanja za leto 2024 pa bodo predvidoma samo za 11 % presegle raven iz leta 2014. |
| --- | --- |

(45)

Komisija na podlagi ocene organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da se je delež skupnih stroškov centra MUAC, razporejenih na Belgijo in Luksemburg, sčasoma dejansko povečal, saj se je povečalo število kontrolorjev zračnega prometa, dodeljenih bruseljskemu sektorju. Zato sta Belgija in Luksemburg leta 2014 ustvarila 32 % stroškov centra MUAC, v tretjem referenčnem obdobju pa se je navedeni delež povečal na 34 %. Učinek navedene spremembe na stroškovno osnovo belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja je še dodatno povečalo skupno zvišanje celotnih stroškov centra MUAC. Komisija poudarja, da so ugotovljeni stroški centra MUAC za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja v realnih cenah za leto 2024 za 39 % višji kot za leto 2014 (20), enote služb za območje zaračunavanja za leto 2024 pa bodo predvidoma samo za 11 % presegle raven iz leta 2014.

20

| (46) | Komisija je seznanjena z izjavo Belgije med podrobno presojo, v kateri država opozarja, da metodologija za financiranje stroškov centra MUAC, vzpostavljena leta 1986, „temelji na sistemu povračila stroškov“ in „ne upošteva ekonomske regulacije, ki jo nalaga načrt izvedbe“. Glede na povezane ugotovitve organa za oceno uspešnosti ima center MUAC dejanske koristi od tako imenovanega sistema povračila celotnih stroškov. Center MUAC kljub temu, da je izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, ki v skladu s členom 1(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 spada na področje uporabe načrta izvedbe in ureditev pristojbin, torej ne nosi finančnih tveganj ali uporablja finančnih spodbud, ki izhajajo iz mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 27 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317, mehanizma za delitev tveganja, povezanega s stroški, iz člena 28 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 ter spodbud za doseganje ciljev zmogljivosti iz člena 11(3) navedene izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je seznanjena z izjavo Belgije med podrobno presojo, v kateri država opozarja, da metodologija za financiranje stroškov centra MUAC, vzpostavljena leta 1986, „temelji na sistemu povračila stroškov“ in „ne upošteva ekonomske regulacije, ki jo nalaga načrt izvedbe“. Glede na povezane ugotovitve organa za oceno uspešnosti ima center MUAC dejanske koristi od tako imenovanega sistema povračila celotnih stroškov. Center MUAC kljub temu, da je izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, ki v skladu s členom 1(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 spada na področje uporabe načrta izvedbe in ureditev pristojbin, torej ne nosi finančnih tveganj ali uporablja finančnih spodbud, ki izhajajo iz mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 27 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317, mehanizma za delitev tveganja, povezanega s stroški, iz člena 28 Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 ter spodbud za doseganje ciljev zmogljivosti iz člena 11(3) navedene izvedbene uredbe.

| (47) | Komisija poudarja, da informacije, ki so bile prvič pridobljene med podrobno presojo, in sicer o izvajanju načrta izvedbe in ureditev pristojbin v zvezi s centrom MUAC, vzbujajo pomisleke glede skladnosti z ustreznimi pravnimi zahtevami. Ta sklepna ugotovitev ne posega v noben postopek za ugotavljanje kršitev, ki bi ga Komisija morda začela v zvezi z navedeno zadevo. |
| --- | --- |

(47)

Komisija poudarja, da informacije, ki so bile prvič pridobljene med podrobno presojo, in sicer o izvajanju načrta izvedbe in ureditev pristojbin v zvezi s centrom MUAC, vzbujajo pomisleke glede skladnosti z ustreznimi pravnimi zahtevami. Ta sklepna ugotovitev ne posega v noben postopek za ugotavljanje kršitev, ki bi ga Komisija morda začela v zvezi z navedeno zadevo.

Stroški, povezani z odloženimi ali odpovedanimi naložbami v drugem referenčnem obdobju

Stroški, povezani z odloženimi ali odpovedanimi naložbami v drugem referenčnem obdobju

| (48) | Komisija ugotavlja, da sta družba skeyes in center MUAC odložila ali odpovedala več načrtovanih naložb v osnovna sredstva, ki so bile del načrta izvedbe za drugo referenčno obdobje. Uporabnikom zračnega prostora je bilo v okviru stroškovne osnove za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja delno zaračunano za navedene naložbe, čeprav niso bile dokončane in torej niso zagotovile pričakovanih operativnih koristi. Po izračunih organa za oceno uspešnosti je to v nominalnem smislu in za drugo referenčno obdobje kot celoto pomenilo dobiček v vrednosti 7,8 mio. EUR za družbo skeyes in dobiček v vrednosti 2,1 mio. EUR za center MUAC. Belgija navaja, da uporabnikom zračnega prostora ne namerava vrniti nobenih zneskov, zaračunanih v drugem referenčnem obdobju za načrtovane in nedokončane naložbe v osnovna sredstva, saj meni, da v zvezi z drugim referenčnim obdobjem ni pravne zahteve za to. |
| --- | --- |

(48)

Komisija ugotavlja, da sta družba skeyes in center MUAC odložila ali odpovedala več načrtovanih naložb v osnovna sredstva, ki so bile del načrta izvedbe za drugo referenčno obdobje. Uporabnikom zračnega prostora je bilo v okviru stroškovne osnove za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja delno zaračunano za navedene naložbe, čeprav niso bile dokončane in torej niso zagotovile pričakovanih operativnih koristi. Po izračunih organa za oceno uspešnosti je to v nominalnem smislu in za drugo referenčno obdobje kot celoto pomenilo dobiček v vrednosti 7,8 mio. EUR za družbo skeyes in dobiček v vrednosti 2,1 mio. EUR za center MUAC. Belgija navaja, da uporabnikom zračnega prostora ne namerava vrniti nobenih zneskov, zaračunanih v drugem referenčnem obdobju za načrtovane in nedokončane naložbe v osnovna sredstva, saj meni, da v zvezi z drugim referenčnim obdobjem ni pravne zahteve za to.

| (49) | Če se katere od navedenih naložb za drugo referenčno obdobje dokončajo pozneje, bi morali belgijski in luksemburški nacionalni nadzorni organi v skladu s členom 22(7) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 zagotoviti, da se nobeni zneski, ki so že bili izterjani v drugem referenčnem obdobju, uporabnikom zračnega prostora ne zaračunajo še enkrat v tretjem referenčnem obdobju ali poznejših referenčnih obdobjih. |
| --- | --- |

(49)

Če se katere od navedenih naložb za drugo referenčno obdobje dokončajo pozneje, bi morali belgijski in luksemburški nacionalni nadzorni organi v skladu s členom 22(7) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 zagotoviti, da se nobeni zneski, ki so že bili izterjani v drugem referenčnem obdobju, uporabnikom zračnega prostora ne zaračunajo še enkrat v tretjem referenčnem obdobju ali poznejših referenčnih obdobjih.

Ugotovitve v zvezi z zapletenostjo izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa na območju zaračunavanja in razvoj tega izvajanja skozi čas

Ugotovitve v zvezi z zapletenostjo izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa na območju zaračunavanja in razvoj tega izvajanja skozi čas

| (50) | Belgija in Luksemburg trdita, da je zapletenost zračnega prostora ključni dejavnik za odstopanje njunih predlaganih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti od gibanj ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni. Zlasti pojasnjujeta, da zapletenost belgijsko-luksemburškega zračnega prostora povečuje relativno obremenitev kontrolorjev zračnega prometa ter s tem negativno vpliva na njihovo produktivnost in na stroškovno osnovo na rutah. |
| --- | --- |

(50)

Belgija in Luksemburg trdita, da je zapletenost zračnega prostora ključni dejavnik za odstopanje njunih predlaganih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti od gibanj ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni. Zlasti pojasnjujeta, da zapletenost belgijsko-luksemburškega zračnega prostora povečuje relativno obremenitev kontrolorjev zračnega prometa ter s tem negativno vpliva na njihovo produktivnost in na stroškovno osnovo na rutah.

| (51) | Komisija ob upoštevanju ugotovitev organa za oceno uspešnosti priznava, da je zračni prostor na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja zelo zapleten zaradi velikega števila letov in mešanice trajektorij letov. Družba skeyes in center MUAC se zato spoprijemata z zapletenimi operativnimi razmerami. |
| --- | --- |

(51)

Komisija ob upoštevanju ugotovitev organa za oceno uspešnosti priznava, da je zračni prostor na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja zelo zapleten zaradi velikega števila letov in mešanice trajektorij letov. Družba skeyes in center MUAC se zato spoprijemata z zapletenimi operativnimi razmerami.

| (52) | Vendar Komisija ugotavlja, da Belgija in Luksemburg nista predložila nobenih dokazov, ki bi pokazali, da je delovanje v tretjem referenčnem obdobju postalo bolj zapleteno kot v drugem referenčnem obdobju ali da naj bi se zapletenost v preostalih mesecih tretjega referenčnega obdobja dodatno povečala. |
| --- | --- |

(52)

Vendar Komisija ugotavlja, da Belgija in Luksemburg nista predložila nobenih dokazov, ki bi pokazali, da je delovanje v tretjem referenčnem obdobju postalo bolj zapleteno kot v drugem referenčnem obdobju ali da naj bi se zapletenost v preostalih mesecih tretjega referenčnega obdobja dodatno povečala.

| (53) | Na podlagi razpoložljivih informacij, ki jih je dodatno analiziral organ za oceno uspešnosti, je zapletenost v drugem referenčnem obdobju ostala razmeroma stabilna tako za družbo skeyes kot center MUAC. Za leti 2020 in 2021 ni mogoče sprejeti smiselnih sklepnih ugotovitev o zapletenosti delovanja zaradi izjemno zmanjšanega obsega prometa, do česar je prišlo zaradi pandemije COVID-19. Glede preostalega časa v tretjem referenčnem obdobju ni na voljo nobenih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče domnevati, da bi se lahko zapletenost bistveno razlikovala od okoliščin v drugem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi razpoložljivih informacij, ki jih je dodatno analiziral organ za oceno uspešnosti, je zapletenost v drugem referenčnem obdobju ostala razmeroma stabilna tako za družbo skeyes kot center MUAC. Za leti 2020 in 2021 ni mogoče sprejeti smiselnih sklepnih ugotovitev o zapletenosti delovanja zaradi izjemno zmanjšanega obsega prometa, do česar je prišlo zaradi pandemije COVID-19. Glede preostalega časa v tretjem referenčnem obdobju ni na voljo nobenih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče domnevati, da bi se lahko zapletenost bistveno razlikovala od okoliščin v drugem referenčnem obdobju.

| (54) | Glede na to, da je bilo delovanje na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja v normalnih prometnih razmerah nenehno razmeroma zelo zapleteno, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 53, Komisija meni, da s tako zapletenostjo ni mogoče upravičiti povišanja stroškov v tretjem referenčnem obdobju. Zato se ugotovitve iz uvodne izjave 23 glede meril za oceno, določenih v točkah 1.4(a) in (b) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317, ohranijo. |
| --- | --- |

(54)

Glede na to, da je bilo delovanje na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja v normalnih prometnih razmerah nenehno razmeroma zelo zapleteno, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 53, Komisija meni, da s tako zapletenostjo ni mogoče upravičiti povišanja stroškov v tretjem referenčnem obdobju. Zato se ugotovitve iz uvodne izjave 23 glede meril za oceno, določenih v točkah 1.4(a) in (b) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317, ohranijo.

| (55) | Poleg tega Komisija opozarja, da je zapletenost delovanja že bila upoštevana pri opredeljevanju primerjalnih skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki se uporabljajo za namen merila za oceno iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. Trenutno določene primerjalne skupine so sestavljene iz izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa s podobnimi operativnimi in gospodarskimi razmerami, primerjalna skupina Belgije in Luksemburga pa vključuje Avstrijo, Švico in Nizozemsko, ki se vse spoprijemajo z razmeroma zapletenim operativnim okoljem. Zato se ugotovitev iz uvodne izjave 24 glede merila za oceno, določenega v točki 1.4(c) Priloge IV, ohrani. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega Komisija opozarja, da je zapletenost delovanja že bila upoštevana pri opredeljevanju primerjalnih skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki se uporabljajo za namen merila za oceno iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. Trenutno določene primerjalne skupine so sestavljene iz izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa s podobnimi operativnimi in gospodarskimi razmerami, primerjalna skupina Belgije in Luksemburga pa vključuje Avstrijo, Švico in Nizozemsko, ki se vse spoprijemajo z razmeroma zapletenim operativnim okoljem. Zato se ugotovitev iz uvodne izjave 24 glede merila za oceno, določenega v točki 1.4(c) Priloge IV, ohrani.

Ugotovitve v zvezi s čezmejnimi ureditvami o opravljanju služb s sosednjimi državami ter njihovim operativnim in finančnim vplivom

Ugotovitve v zvezi s čezmejnimi ureditvami o opravljanju služb s sosednjimi državami ter njihovim operativnim in finančnim vplivom

| (56) | Belgija in Luksemburg sta v revidiranem osnutku načrta izvedbe pojasnila, da bruseljski sektor centra MUAC vključuje čezmejno opravljanje služb v zračnem prostoru Francije in Nemčije. Belgija in Luksemburg tudi navajata, da se enote služb na rutah za lete, ki jih nadzira center MUAC na navedenih čezmejnih območjih, zabeležijo na območjih zaračunavanja navedenih držav članic, stroški za navedene opravljene storitve pa se zaračunajo uporabnikom, ki letijo na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja. Belgija in Luksemburg opozarjata, da se zaradi takih okoliščin zvišujejo ugotovljeni stroški na enoto na njunem območju zaračunavanja. |
| --- | --- |

(56)

Belgija in Luksemburg sta v revidiranem osnutku načrta izvedbe pojasnila, da bruseljski sektor centra MUAC vključuje čezmejno opravljanje služb v zračnem prostoru Francije in Nemčije. Belgija in Luksemburg tudi navajata, da se enote služb na rutah za lete, ki jih nadzira center MUAC na navedenih čezmejnih območjih, zabeležijo na območjih zaračunavanja navedenih držav članic, stroški za navedene opravljene storitve pa se zaračunajo uporabnikom, ki letijo na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja. Belgija in Luksemburg opozarjata, da se zaradi takih okoliščin zvišujejo ugotovljeni stroški na enoto na njunem območju zaračunavanja.

| (57) | Komisija je med podrobno presojo analizirala čezmejne ureditve o opravljanju služb v zvezi z belgijskim in luksemburškim območjem zaračunavanja. Ugotovila je, da center MUAC zagotavlja storitve na treh čezmejnih območjih v Franciji in Nemčiji, ki so pomembna v smislu delovne obremenitve in za katera center MUAC ne prejema finančnega nadomestila od držav članic, ki so prenesle opravljanje storitev. Enako velja v zvezi s čezmejnima območjema v zračnem prostoru Nizozemske, na katerih je opravljanje storitev preneseno na družbo skeyes. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je med podrobno presojo analizirala čezmejne ureditve o opravljanju služb v zvezi z belgijskim in luksemburškim območjem zaračunavanja. Ugotovila je, da center MUAC zagotavlja storitve na treh čezmejnih območjih v Franciji in Nemčiji, ki so pomembna v smislu delovne obremenitve in za katera center MUAC ne prejema finančnega nadomestila od držav članic, ki so prenesle opravljanje storitev. Enako velja v zvezi s čezmejnima območjema v zračnem prostoru Nizozemske, na katerih je opravljanje storitev preneseno na družbo skeyes.

| (58) | Komisija na podlagi dodatne analize, ki jo je izvedel organ za oceno uspešnosti, ocenjuje, da so zaradi storitev, ki sta jih na čezmejnih območjih iz uvodne izjave 57 opravila center MUAC in družba skeyes, leta 2019 nastali skupni stroški v višini približno 12,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), od tega delež centra MUAC znaša 6,8 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), delež družbe skeyes pa 5,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). |
| --- | --- |

(58)

Komisija na podlagi dodatne analize, ki jo je izvedel organ za oceno uspešnosti, ocenjuje, da so zaradi storitev, ki sta jih na čezmejnih območjih iz uvodne izjave 57 opravila center MUAC in družba skeyes, leta 2019 nastali skupni stroški v višini približno 12,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), od tega delež centra MUAC znaša 6,8 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), delež družbe skeyes pa 5,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017).

| (59) | Vendar Komisija opozarja, da Belgija ne poroča o spremembah pri opravljanju storitev, ki sta jih v drugem ali tretjem referenčnem obdobju na čezmejnih območjih opravila družba skeyes in center MUAC. V drugem in tretjem referenčnem obdobju se obseg navedenih dejavnosti ni povečal, prav tako pa niso ustvarile dodatne delovne obremenitve za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa. Glede na to, da so povezani stroški kot delež skupne stroškovne osnove belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja ostali sorazmerno stabilni, storitve, ki jih na čezmejnih območjih opravljata družba skeyes in center MUAC, nimajo znatnega vpliva na izračun gibanj stroškovne učinkovitosti. Zato se ugotovitve iz uvodne izjave 23 glede meril za oceno, določenih v točkah 1.4(a) in (b) Priloge IV, ohranijo. |
| --- | --- |

(59)

Vendar Komisija opozarja, da Belgija ne poroča o spremembah pri opravljanju storitev, ki sta jih v drugem ali tretjem referenčnem obdobju na čezmejnih območjih opravila družba skeyes in center MUAC. V drugem in tretjem referenčnem obdobju se obseg navedenih dejavnosti ni povečal, prav tako pa niso ustvarile dodatne delovne obremenitve za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa. Glede na to, da so povezani stroški kot delež skupne stroškovne osnove belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja ostali sorazmerno stabilni, storitve, ki jih na čezmejnih območjih opravljata družba skeyes in center MUAC, nimajo znatnega vpliva na izračun gibanj stroškovne učinkovitosti. Zato se ugotovitve iz uvodne izjave 23 glede meril za oceno, določenih v točkah 1.4(a) in (b) Priloge IV, ohranijo.

| (60) | Nazadnje, čeprav pregledane čezmejne ureditve o opravljanju služb zagotavljajo znatne koristi tako, da zmanjšujejo zapletenost delovanja in povečujejo učinkovitost storitev, načelo „uporabnik plača“ iz člena 15 Uredbe (ES) št. 550/2004 določa, da „morajo uporabniki zračnega prostora plačati stroške, ki jih povzročijo, na kraju uporabe ali čim bliže temu kraju“ (21). Člen 21(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 zahteva, da so območja zaračunavanja „skladna z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa“, in določa, da „lahko vključujejo storitve, ki jih zagotavlja izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa s sedežem v drugi državi članici v zvezi s čezmejnim zračnim prostorom“. Člen 22(1) navedene izvedbene uredbe nadalje določa, da stroškovna osnova za območje zaračunavanja „zajema ugotovljene stroške, povezane z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa v zadevnem območju zaračunavanja“. |
| --- | --- |

(60)

Nazadnje, čeprav pregledane čezmejne ureditve o opravljanju služb zagotavljajo znatne koristi tako, da zmanjšujejo zapletenost delovanja in povečujejo učinkovitost storitev, načelo „uporabnik plača“ iz člena 15 Uredbe (ES) št. 550/2004 določa, da „morajo uporabniki zračnega prostora plačati stroške, ki jih povzročijo, na kraju uporabe ali čim bliže temu kraju“ (21). Člen 21(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317 zahteva, da so območja zaračunavanja „skladna z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa“, in določa, da „lahko vključujejo storitve, ki jih zagotavlja izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa s sedežem v drugi državi članici v zvezi s čezmejnim zračnim prostorom“. Člen 22(1) navedene izvedbene uredbe nadalje določa, da stroškovna osnova za območje zaračunavanja „zajema ugotovljene stroške, povezane z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa v zadevnem območju zaračunavanja“.

21

| (61) | Komisija glede na navedeno v uvodni izjavi 60 meni, da finančne ureditve, vzpostavljene za opravljanje navigacijskih služb zračnega prometa na čezmejnih območjih iz uvodne izjave 57, niso skladne s pravnimi zahtevami, na katerih temelji načrt izvedbe in ureditve pristojbin. Ta sklepna ugotovitev ne posega v noben postopek za ugotavljanje kršitev, ki bi ga Komisija morda začela v zvezi s to zadevo. |
| --- | --- |

(61)

Komisija glede na navedeno v uvodni izjavi 60 meni, da finančne ureditve, vzpostavljene za opravljanje navigacijskih služb zračnega prometa na čezmejnih območjih iz uvodne izjave 57, niso skladne s pravnimi zahtevami, na katerih temelji načrt izvedbe in ureditve pristojbin. Ta sklepna ugotovitev ne posega v noben postopek za ugotavljanje kršitev, ki bi ga Komisija morda začela v zvezi s to zadevo.

| (62) | Glede na to, da financiranje storitev, ki se opravljajo na čezmejnih območjih, ni skladno s pravnimi določbami iz uvodne izjave 60, z njim ni mogoče upravičiti prilagoditve izhodiščne vrednosti za leto 2019 za namen merila za oceno iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. Poleg tega je ob upoštevanju ugotovitev organa za oceno uspešnosti treba poudariti, da tudi če bi bila izhodiščna vrednost belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja za leto 2019 prilagojena glede na storitve, ki se opravljajo na čezmejnih območjih, bi razlika za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja še vedno znašala +5,9 % v primerjavi s povprečno izhodiščno vrednostjo primerjalne skupine. Zato se ugotovitev iz uvodne izjave 24 glede merila za oceno, določenega v točki 1.4(c) Priloge IV, ohrani. |
| --- | --- |

(62)

Glede na to, da financiranje storitev, ki se opravljajo na čezmejnih območjih, ni skladno s pravnimi določbami iz uvodne izjave 60, z njim ni mogoče upravičiti prilagoditve izhodiščne vrednosti za leto 2019 za namen merila za oceno iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. Poleg tega je ob upoštevanju ugotovitev organa za oceno uspešnosti treba poudariti, da tudi če bi bila izhodiščna vrednost belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja za leto 2019 prilagojena glede na storitve, ki se opravljajo na čezmejnih območjih, bi razlika za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja še vedno znašala +5,9 % v primerjavi s povprečno izhodiščno vrednostjo primerjalne skupine. Zato se ugotovitev iz uvodne izjave 24 glede merila za oceno, določenega v točki 1.4(c) Priloge IV, ohrani.

Ugotovitve v zvezi s porazdelitvijo stroškov med službami na rutah in terminalih

Ugotovitve v zvezi s porazdelitvijo stroškov med službami na rutah in terminalih

| (63) | Belgija je v tretjem referenčnem obdobju uvedla revidirano metodologijo razporejanja stroškov za porazdelitev ugotovljenih stroškov med službami na rutah in terminalih za tretje referenčno obdobje. Uporabljene spremembe se nanašajo na razporeditev stroškov služb priletne kontrole (v nadaljnjem besedilu: priletni stroški), ki so nastali za družbo skeyes, in razporeditev stroškov, ki so nastali za belgijski nacionalni nadzorni organ. Komisija ugotavlja, da se je Belgija odločila razporediti svoje priletne stroške skoraj v celoti na službe na rutah, zato se na belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja v tretjem referenčnem obdobju prenesejo dodatni ugotovljeni stroški. |
| --- | --- |

(63)

Belgija je v tretjem referenčnem obdobju uvedla revidirano metodologijo razporejanja stroškov za porazdelitev ugotovljenih stroškov med službami na rutah in terminalih za tretje referenčno obdobje. Uporabljene spremembe se nanašajo na razporeditev stroškov služb priletne kontrole (v nadaljnjem besedilu: priletni stroški), ki so nastali za družbo skeyes, in razporeditev stroškov, ki so nastali za belgijski nacionalni nadzorni organ. Komisija ugotavlja, da se je Belgija odločila razporediti svoje priletne stroške skoraj v celoti na službe na rutah, zato se na belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja v tretjem referenčnem obdobju prenesejo dodatni ugotovljeni stroški.

| (64) | Komisija ugotavlja, da sta Belgija in Luksemburg v revidiranem osnutku načrta izvedbe prilagodila izhodiščne vrednosti za leti 2014 in 2019, da bi upoštevala spremembe v razporejanju stroškov med službami na rutah in terminalih. Zato navedene spremembe ne vplivajo neposredno na oceno ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti v skladu z merili iz Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. |
| --- | --- |

(64)

Komisija ugotavlja, da sta Belgija in Luksemburg v revidiranem osnutku načrta izvedbe prilagodila izhodiščne vrednosti za leti 2014 in 2019, da bi upoštevala spremembe v razporejanju stroškov med službami na rutah in terminalih. Zato navedene spremembe ne vplivajo neposredno na oceno ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti v skladu z merili iz Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317.

| (65) | Vendar Komisija ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da je Belgija za leto 2019 zvišala izhodiščno vrednost za območje zaračunavanja na rutah, in sicer za 14,3 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), hkrati pa je znižala izhodiščno vrednost za svoje območje zaračunavanja na terminalih, kar vključuje bruseljsko letališče (EBBR), in sicer za 4,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). Komisija se zaveda, da za družbo skeyes nastajajo stroški tudi v zvezi s priletnimi službami, ki se izvajajo na regionalnih letališčih, ki so zunaj področja uporabe načrta izvedbe v tretjem referenčnem obdobju. Vendar Komisija meni, da Belgija ni zadovoljivo pojasnila in utemeljila velikega razhajanja med prilagoditvami, uporabljenimi za izhodiščne vrednosti za rute in terminale, saj se prerazporejeni priletni stroški v zvezi z regionalnimi letališči zunaj področja uporabe načrta izvedbe zdijo nesorazmerni. |
| --- | --- |

(65)

Vendar Komisija ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da je Belgija za leto 2019 zvišala izhodiščno vrednost za območje zaračunavanja na rutah, in sicer za 14,3 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), hkrati pa je znižala izhodiščno vrednost za svoje območje zaračunavanja na terminalih, kar vključuje bruseljsko letališče (EBBR), in sicer za 4,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). Komisija se zaveda, da za družbo skeyes nastajajo stroški tudi v zvezi s priletnimi službami, ki se izvajajo na regionalnih letališčih, ki so zunaj področja uporabe načrta izvedbe v tretjem referenčnem obdobju. Vendar Komisija meni, da Belgija ni zadovoljivo pojasnila in utemeljila velikega razhajanja med prilagoditvami, uporabljenimi za izhodiščne vrednosti za rute in terminale, saj se prerazporejeni priletni stroški v zvezi z regionalnimi letališči zunaj področja uporabe načrta izvedbe zdijo nesorazmerni.

| (66) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da Belgija s tem, ko je svoje priletne stroške skoraj v celoti vključila v stroškovno osnovo na rutah, navedenih stroškov ni razporedila sorazmerno med službe na rutah in službe na terminalih na podlagi pregledne metodologije. Komisija meni, da taka razporeditev priletnih stroškov ni skladna z zahtevami iz člena 15(2), točka (e), Uredbe (ES) št. 550/2004 in člena 22(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da Belgija s tem, ko je svoje priletne stroške skoraj v celoti vključila v stroškovno osnovo na rutah, navedenih stroškov ni razporedila sorazmerno med službe na rutah in službe na terminalih na podlagi pregledne metodologije. Komisija meni, da taka razporeditev priletnih stroškov ni skladna z zahtevami iz člena 15(2), točka (e), Uredbe (ES) št. 550/2004 in člena 22(5) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317.

| (67) | Zato ta sklep ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 63 do 66 ne posega v noben postopek za ugotavljanje kršitev, ki bi ga Komisija morda začela v zvezi s spremembami v metodologiji razporejanja stroškov, ki jo je Belgija uporabila za tretje referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(67)

Zato ta sklep ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 63 do 66 ne posega v noben postopek za ugotavljanje kršitev, ki bi ga Komisija morda začela v zvezi s spremembami v metodologiji razporejanja stroškov, ki jo je Belgija uporabila za tretje referenčno obdobje.

Sklepna ugotovitev o oceni na podlagi meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317

Sklepna ugotovitev o oceni na podlagi meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317

| (68) | Komisija ob upoštevanju predhodnih ugotovitev ugotavlja, da cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja ne izpolnjujejo nobenega od meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. |
| --- | --- |

(68)

Komisija ob upoštevanju predhodnih ugotovitev ugotavlja, da cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja ne izpolnjujejo nobenega od meril za oceno iz točk 1.4(a), (b) in (c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317.

Ocena ukrepov, na katere se sklicujeta Belgija in Luksemburg, da bi upravičila ugotovljena odstopanja od vseevropskih gibanj stroškovne učinkovitosti

Ocena ukrepov, na katere se sklicujeta Belgija in Luksemburg, da bi upravičila ugotovljena odstopanja od vseevropskih gibanj stroškovne učinkovitosti

| (69) | Poleg tega mora Komisija v skladu s točko 1.4(d) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 oceniti, ali so odstopanja od meril iz točk 1.4(a), (b) in (c) navedene priloge potrebna in sorazmerna zaradi omogočitve doseganja ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede zmogljivosti ali zaradi izvedbe ukrepov prestrukturiranja v smislu člena 2(18) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Komisija je zlasti preverila, ali so ugotovljena odstopanja od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni in od dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni nastala samo zaradi dodatnih ugotovljenih stroškov za ukrepe v zvezi z zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega mora Komisija v skladu s točko 1.4(d) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 oceniti, ali so odstopanja od meril iz točk 1.4(a), (b) in (c) navedene priloge potrebna in sorazmerna zaradi omogočitve doseganja ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede zmogljivosti ali zaradi izvedbe ukrepov prestrukturiranja v smislu člena 2(18) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Komisija je zlasti preverila, ali so ugotovljena odstopanja od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni in od dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni nastala samo zaradi dodatnih ugotovljenih stroškov za ukrepe v zvezi z zmogljivostjo.

| (70) | Komisija ob upoštevanju izračunov organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da ocenjena razlika med ugotovljenimi stroški na ruto belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja v tretjem referenčnem obdobju za leto 2024 ter ugotovljenimi stroški, ki bi bili potrebni za doseganje gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v tretjem referenčnem obdobju, znaša približno 8,2 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017, v zvezi z dolgoročnim gibanjem ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni pa je ugotovljena ustrezna razlika v višini približno 43,7 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017. |
| --- | --- |

(70)

Komisija ob upoštevanju izračunov organa za oceno uspešnosti ugotavlja, da ocenjena razlika med ugotovljenimi stroški na ruto belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja v tretjem referenčnem obdobju za leto 2024 ter ugotovljenimi stroški, ki bi bili potrebni za doseganje gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v tretjem referenčnem obdobju, znaša približno 8,2 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017, v zvezi z dolgoročnim gibanjem ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni pa je ugotovljena ustrezna razlika v višini približno 43,7 mio. EUR v realnih cenah iz leta 2017.

| (71) | Komisija ugotavlja, da revidirani osnutek načrta izvedbe vsebuje sedem ukrepov za izpolnitev ciljev glede zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: ukrepi v zvezi z zmogljivostjo), ki jih Belgija in Luksemburg obravnavata kot potrebne za doseganje ciljev glede zmogljivosti ter ki bi po mnenju Belgije in Luksemburga upravičili odstopanja njunih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti od vseevropskih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(71)

Komisija ugotavlja, da revidirani osnutek načrta izvedbe vsebuje sedem ukrepov za izpolnitev ciljev glede zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: ukrepi v zvezi z zmogljivostjo), ki jih Belgija in Luksemburg obravnavata kot potrebne za doseganje ciljev glede zmogljivosti ter ki bi po mnenju Belgije in Luksemburga upravičili odstopanja njunih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti od vseevropskih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti.

| (72) | Komisija je na podlagi ugotovitev iz Sklepa (EU) 2022/2255 glede navedenih ukrepov v zvezi z zmogljivostjo dodatno analizirala navedene ukrepe. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je na podlagi ugotovitev iz Sklepa (EU) 2022/2255 glede navedenih ukrepov v zvezi z zmogljivostjo dodatno analizirala navedene ukrepe.

Ukrep 1

Ukrep 1

| (73) | Prvi ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1) vključuje zaposlovanje in usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa, ki ju zagotavlja družba skeyes, da bi ohranila ustrezno število zaposlenih kontrolorjev zračnega prometa v tretjem in četrtem referenčnem obdobju. Belgija in Luksemburg pojasnjujeta, da je ukrep 1 ključen za odzivanje na staranje delovne sile kontrolorjev zračnega prometa in posledično veliko število upokojitev, ki se pričakujejo v tretjem in četrtem referenčnem obdobju. Do navedenih upokojitev prihaja zlasti zaradi uporabe sistema DISPO iz uvodne izjave 36. |
| --- | --- |

(73)

Prvi ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1) vključuje zaposlovanje in usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa, ki ju zagotavlja družba skeyes, da bi ohranila ustrezno število zaposlenih kontrolorjev zračnega prometa v tretjem in četrtem referenčnem obdobju. Belgija in Luksemburg pojasnjujeta, da je ukrep 1 ključen za odzivanje na staranje delovne sile kontrolorjev zračnega prometa in posledično veliko število upokojitev, ki se pričakujejo v tretjem in četrtem referenčnem obdobju. Do navedenih upokojitev prihaja zlasti zaradi uporabe sistema DISPO iz uvodne izjave 36.

| (74) | Belgija je med podrobno presojo tudi poudarila, da bi se brez dejavnosti usposabljanja in zaposlovanja, predvidenih v okviru ukrepa 1, število kontrolorjev zračnega prometa, ki delujejo pri družbi skeyes, do konca tretjega referenčnega obdobja zmanjšalo za 15 %. Po mnenju Belgije bi to pomenilo znatno zmanjšanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(74)

Belgija je med podrobno presojo tudi poudarila, da bi se brez dejavnosti usposabljanja in zaposlovanja, predvidenih v okviru ukrepa 1, število kontrolorjev zračnega prometa, ki delujejo pri družbi skeyes, do konca tretjega referenčnega obdobja zmanjšalo za 15 %. Po mnenju Belgije bi to pomenilo znatno zmanjšanje zmogljivosti.

| (75) | Glede na informacije, ki jih je predložila Belgija, se Komisija strinja, da sta usposabljanje in zaposlovanje kontrolorjev zračnega prometa, ki ju zagotavlja družba skeyes, potrebni za ohranjanje in povečevanje števila zaposlenih kontrolorjev zračnega prometa ter zagotavljanje ustreznega števila kontrolorjev zračnega prometa glede na napovedan prihodnji razvoj prometa. Vendar Komisija tudi opozarja, da je tako obsežno zaposlovanje novih kontrolorjev zračnega prometa potrebno predvsem zaradi predčasnih upokojitev v okviru sistema DISPO. |
| --- | --- |

(75)

Glede na informacije, ki jih je predložila Belgija, se Komisija strinja, da sta usposabljanje in zaposlovanje kontrolorjev zračnega prometa, ki ju zagotavlja družba skeyes, potrebni za ohranjanje in povečevanje števila zaposlenih kontrolorjev zračnega prometa ter zagotavljanje ustreznega števila kontrolorjev zračnega prometa glede na napovedan prihodnji razvoj prometa. Vendar Komisija tudi opozarja, da je tako obsežno zaposlovanje novih kontrolorjev zračnega prometa potrebno predvsem zaradi predčasnih upokojitev v okviru sistema DISPO.

| (76) | Skupni stroški ukrepa 1 so se v revidiranem osnutku načrta izvedbe zvišali in za tretje referenčno obdobje znašajo približno 27 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). V primerjavi z osnutkom načrta izvedbe so stroški ukrepa 1 v nominalnem smislu višji za 22,4 % za leto 2022, za 49,0 % za leto 2023 in za 36,8 % za leto 2024. |
| --- | --- |

(76)

Skupni stroški ukrepa 1 so se v revidiranem osnutku načrta izvedbe zvišali in za tretje referenčno obdobje znašajo približno 27 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). V primerjavi z osnutkom načrta izvedbe so stroški ukrepa 1 v nominalnem smislu višji za 22,4 % za leto 2022, za 49,0 % za leto 2023 in za 36,8 % za leto 2024.

| (77) | Belgija trdi, da je zvišanje stroškov ukrepa 1 upravičeno zaradi vpliva višje inflacije in natančnejše ocene dejanskih stroškov novih zaposlitev, ker je promet okreval hitreje ter ker je bila stopnja neuspeha posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, v že končanih ciklih usposabljanja v tretjem referenčnem obdobju višja od pričakovane. Belgija zlasti pojasnjuje, da je družba skeyes posodobila svoj poslovni načrt pred predložitvijo revidiranega osnutka načrta izvedbe in da namerava zaposliti dodatne kontrolorje zračnega prometa, in sicer naj bi med letoma 2022 in 2024 v celoti izkoristila svoje zmogljivosti usposabljanja. |
| --- | --- |

(77)

Belgija trdi, da je zvišanje stroškov ukrepa 1 upravičeno zaradi vpliva višje inflacije in natančnejše ocene dejanskih stroškov novih zaposlitev, ker je promet okreval hitreje ter ker je bila stopnja neuspeha posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, v že končanih ciklih usposabljanja v tretjem referenčnem obdobju višja od pričakovane. Belgija zlasti pojasnjuje, da je družba skeyes posodobila svoj poslovni načrt pred predložitvijo revidiranega osnutka načrta izvedbe in da namerava zaposliti dodatne kontrolorje zračnega prometa, in sicer naj bi med letoma 2022 in 2024 v celoti izkoristila svoje zmogljivosti usposabljanja.

| (78) | Komisija hkrati ugotavlja, da je v revidiranem osnutku načrta izvedbe število kontrolorjev zračnega prometa, ki bodo predvidoma delovali leta 2024, za šest odstotkov manjše kot v osnutku načrta izvedbe. Komisija predvideva, da je do tega prišlo zato, ker je bila stopnja neuspeha posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, višja od pričakovane, kot je navedeno v uvodni izjavi 77. |
| --- | --- |

(78)

Komisija hkrati ugotavlja, da je v revidiranem osnutku načrta izvedbe število kontrolorjev zračnega prometa, ki bodo predvidoma delovali leta 2024, za šest odstotkov manjše kot v osnutku načrta izvedbe. Komisija predvideva, da je do tega prišlo zato, ker je bila stopnja neuspeha posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, višja od pričakovane, kot je navedeno v uvodni izjavi 77.

| (79) | Komisija ugotavlja, da so zvišanja stroškov v zvezi z ukrepom 1 iz uvodne izjave 76 znatno višja od sprememb indeksa inflacije, ki se odražajo v revidiranem osnutku načrta izvedbe. Opozarja, da so bili stroški, ki so bili v zvezi z ukrepom 1 sprva predstavljeni v osnutku načrta izvedbe, omejeni na usposabljanje kontrolorjev za namen služb na rutah, ki jih družba skeyes zagotavlja na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja. Na podlagi informacij, ki jih je Belgija predložila med podrobno presojo, pa so zvišani stroški ukrepa 1, vključeni v revidiran osnutek načrta izvedbe, zajemali tudi usposabljanje, ki ga družba skeyes zagotavlja za kontrolorje za namen navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih. Stroški v zvezi z območjem zaračunavanja na terminalih ne bi smeli biti vključeni v ukrep 1. |
| --- | --- |

(79)

Komisija ugotavlja, da so zvišanja stroškov v zvezi z ukrepom 1 iz uvodne izjave 76 znatno višja od sprememb indeksa inflacije, ki se odražajo v revidiranem osnutku načrta izvedbe. Opozarja, da so bili stroški, ki so bili v zvezi z ukrepom 1 sprva predstavljeni v osnutku načrta izvedbe, omejeni na usposabljanje kontrolorjev za namen služb na rutah, ki jih družba skeyes zagotavlja na belgijskem in luksemburškem območju zaračunavanja. Na podlagi informacij, ki jih je Belgija predložila med podrobno presojo, pa so zvišani stroški ukrepa 1, vključeni v revidiran osnutek načrta izvedbe, zajemali tudi usposabljanje, ki ga družba skeyes zagotavlja za kontrolorje za namen navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih. Stroški v zvezi z območjem zaračunavanja na terminalih ne bi smeli biti vključeni v ukrep 1.

| (80) | Zato Komisija meni, da Belgija kljub temu, da je bila pozvana k temu, ni ustrezno pojasnila, kako so bile načrtovane dejavnosti usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa in načrtovan sprejem posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa v družbi skeyes, v zvezi s službami na rutah spremenjeni med osnutkom načrta izvedbe in revidiranim osnutkom načrta izvedbe. Poleg tega Belgija v zvezi s službami na rutah ni utemeljila ocenjenih stroškov, ki so za družbo skeyes nastali na posameznika, ki se usposablja za kontrolorja zračnega prometa, ali pojasnila velikih razlik med navedenimi stroški v posameznih letih. Glede na navedeno Komisija ni mogla količinsko opredeliti, kako načrtovano povečanje števila posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa v družbi skeyes, iz uvodne izjave 77 prispeva k spremembi stroškov ukrepa 1 iz uvodne izjave 76 v zvezi s službami na rutah. |
| --- | --- |

(80)

Zato Komisija meni, da Belgija kljub temu, da je bila pozvana k temu, ni ustrezno pojasnila, kako so bile načrtovane dejavnosti usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa in načrtovan sprejem posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa v družbi skeyes, v zvezi s službami na rutah spremenjeni med osnutkom načrta izvedbe in revidiranim osnutkom načrta izvedbe. Poleg tega Belgija v zvezi s službami na rutah ni utemeljila ocenjenih stroškov, ki so za družbo skeyes nastali na posameznika, ki se usposablja za kontrolorja zračnega prometa, ali pojasnila velikih razlik med navedenimi stroški v posameznih letih. Glede na navedeno Komisija ni mogla količinsko opredeliti, kako načrtovano povečanje števila posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa v družbi skeyes, iz uvodne izjave 77 prispeva k spremembi stroškov ukrepa 1 iz uvodne izjave 76 v zvezi s službami na rutah.

| (81) | Tudi ob predpostavki, da bi družba skeyes dejansko imela višje stroške usposabljanja, nastale v zvezi s službami na rutah in zaradi povečanega števila posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, od leta 2022 do 2024, Komisija meni, da navedene višje stroške usposabljanja vsaj v znatni meri ublažijo znižani stroški za zaposlene zaradi manjšega števila načrtovanih kontrolorjev zračnega prometa, ki bodo delovali v istem časovnem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi 78. |
| --- | --- |

(81)

Tudi ob predpostavki, da bi družba skeyes dejansko imela višje stroške usposabljanja, nastale v zvezi s službami na rutah in zaradi povečanega števila posameznikov, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, od leta 2022 do 2024, Komisija meni, da navedene višje stroške usposabljanja vsaj v znatni meri ublažijo znižani stroški za zaposlene zaradi manjšega števila načrtovanih kontrolorjev zračnega prometa, ki bodo delovali v istem časovnem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi 78.

| (82) | Komisija ugotavlja, da so stroški za ukrep 1 dejansko v znatni meri posledica sistema DISPO, ki ga je Belgija sama sprejela in ga uporablja v zvezi s kontrolorji zračnega prometa, ki delajo v družbi skeyes. Jasno je, da se v okviru sistema DISPO v tretjem referenčnem obdobju predčasno upokoji veliko kontrolorjev zračnega prometa, njihova sočasna zamenjava z novimi kontrolorji zračnega prometa pa pomeni precejšnje operativno in finančno breme za družbo skeyes. Vendar ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti in tega, da mora družba skeyes nujno poskrbeti za varno in stalno zagotavljanje zahtevane zmogljivosti v tretjem referenčnem obdobju, Komisija meni, da je ukrep 1 potreben za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti glede zmogljivosti. Vendar meni, da Belgiji ni uspelo utemeljiti, da je znatno zvišanje stroškov, predstavljeno v revidiranem osnutku načrta izvedbe za ukrep 1, v primerjavi z osnutkom načrta izvedbe upravičeno in sorazmerno, razen glede učinka napovedi višje inflacije v zvezi z navedenimi stroški. Zato Komisija v zvezi z dodatnimi stroški, ki veljajo za potrebne in sorazmerne za izpolnitev ciljev glede zmogljivosti, ugotavlja, da so stroški, ki se upoštevajo v zvezi z ukrepom 1, tisti, ki so predstavljeni v osnutku načrta izvedbe, kot so pretvorjeni v realne cene. |
| --- | --- |

(82)

Komisija ugotavlja, da so stroški za ukrep 1 dejansko v znatni meri posledica sistema DISPO, ki ga je Belgija sama sprejela in ga uporablja v zvezi s kontrolorji zračnega prometa, ki delajo v družbi skeyes. Jasno je, da se v okviru sistema DISPO v tretjem referenčnem obdobju predčasno upokoji veliko kontrolorjev zračnega prometa, njihova sočasna zamenjava z novimi kontrolorji zračnega prometa pa pomeni precejšnje operativno in finančno breme za družbo skeyes. Vendar ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti in tega, da mora družba skeyes nujno poskrbeti za varno in stalno zagotavljanje zahtevane zmogljivosti v tretjem referenčnem obdobju, Komisija meni, da je ukrep 1 potreben za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti glede zmogljivosti. Vendar meni, da Belgiji ni uspelo utemeljiti, da je znatno zvišanje stroškov, predstavljeno v revidiranem osnutku načrta izvedbe za ukrep 1, v primerjavi z osnutkom načrta izvedbe upravičeno in sorazmerno, razen glede učinka napovedi višje inflacije v zvezi z navedenimi stroški. Zato Komisija v zvezi z dodatnimi stroški, ki veljajo za potrebne in sorazmerne za izpolnitev ciljev glede zmogljivosti, ugotavlja, da so stroški, ki se upoštevajo v zvezi z ukrepom 1, tisti, ki so predstavljeni v osnutku načrta izvedbe, kot so pretvorjeni v realne cene.

Ukrep 2

Ukrep 2

| (83) | Drugi ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2) vključuje zamenjavo upravljanja zračnega prometa družbe skeyes z enotnim, integriranim in usklajenim sistemom upravljanja zračnega prostora, ki bo razvit v sodelovaju s centrom MUAC in belgijskim obrambnim ministrstvom v okviru projekta Skupni sistem služb zračnega prometa 3 (v nadaljnjem besedilu: projekt SAS 3). Vendar naj bi novi sistem upravljanja zračnega prometa družbe skeyes po načrtih začel delovati šele po koncu tretjega referenčnega obdobja in verjetno ne pred letom 2030, zato so za tretje referenčno obdobje predvidene samo pripravljalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(83)

Drugi ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2) vključuje zamenjavo upravljanja zračnega prometa družbe skeyes z enotnim, integriranim in usklajenim sistemom upravljanja zračnega prostora, ki bo razvit v sodelovaju s centrom MUAC in belgijskim obrambnim ministrstvom v okviru projekta Skupni sistem služb zračnega prometa 3 (v nadaljnjem besedilu: projekt SAS 3). Vendar naj bi novi sistem upravljanja zračnega prometa družbe skeyes po načrtih začel delovati šele po koncu tretjega referenčnega obdobja in verjetno ne pred letom 2030, zato so za tretje referenčno obdobje predvidene samo pripravljalne dejavnosti.

| (84) | Ukrep 2 vključuje tudi podaljšanje življenjske dobe sedanjega sistema upravljanja zračnega prometa družbe skeyes, ki bi moralo biti izvedeno med prehodno fazo pred uvedbo novega sistema upravljanja zračnega prometa, ki izhaja iz projekta SAS 3. Belgija je med podrobno presojo pojasnila, da podaljšanje življenjske dobe vključuje tehnično in funkcionalno nadgradnjo, ki naj bi omogočili dodatno zmogljivost v četrtem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(84)

Ukrep 2 vključuje tudi podaljšanje življenjske dobe sedanjega sistema upravljanja zračnega prometa družbe skeyes, ki bi moralo biti izvedeno med prehodno fazo pred uvedbo novega sistema upravljanja zračnega prometa, ki izhaja iz projekta SAS 3. Belgija je med podrobno presojo pojasnila, da podaljšanje življenjske dobe vključuje tehnično in funkcionalno nadgradnjo, ki naj bi omogočili dodatno zmogljivost v četrtem referenčnem obdobju.

| (85) | Skupni stroški ukrepa 2 so se v revidiranem osnutku načrta izvedbe znižali in znašajo približno 7,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. V primerjavi z osnutkom načrta izvedbe so stroški ukrepa 2 v nominalnem smislu nižji za 1,9 % za leto 2022, za 9,5 % za leto 2023 in za 11,9 % za leto 2024. Belgija je pojasnila, da navedene spremembe bolje odražajo dejansko vrednost pogodbe, ki jo je družba skeyes podpisala decembra 2021 za podaljšanje življenjske dobe svojega sedanjega sistema upravljanja zračnega prometa. |
| --- | --- |

(85)

Skupni stroški ukrepa 2 so se v revidiranem osnutku načrta izvedbe znižali in znašajo približno 7,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. V primerjavi z osnutkom načrta izvedbe so stroški ukrepa 2 v nominalnem smislu nižji za 1,9 % za leto 2022, za 9,5 % za leto 2023 in za 11,9 % za leto 2024. Belgija je pojasnila, da navedene spremembe bolje odražajo dejansko vrednost pogodbe, ki jo je družba skeyes podpisala decembra 2021 za podaljšanje življenjske dobe svojega sedanjega sistema upravljanja zračnega prometa.

| (86) | Belgija je med podrobno presojo pojasnila, da v tretjem referenčnem obdobju ne bodo nastali nobeni stroški amortizacije v zvezi z novim sistemom upravljanja zračnega prometa, ki izhaja iz projekta SAS 3. Vendar je na podlagi informacij, ki jih je sporočila Belgija, očitno, da naj bi se stroški kapitala za „novi sistem upravljanja zračnega prometa“ zaračunali že v tretjem referenčnem obdobju, čeprav bi bil navedeni sistem uveden šele več let po koncu tretjega referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(86)

Belgija je med podrobno presojo pojasnila, da v tretjem referenčnem obdobju ne bodo nastali nobeni stroški amortizacije v zvezi z novim sistemom upravljanja zračnega prometa, ki izhaja iz projekta SAS 3. Vendar je na podlagi informacij, ki jih je sporočila Belgija, očitno, da naj bi se stroški kapitala za „novi sistem upravljanja zračnega prometa“ zaračunali že v tretjem referenčnem obdobju, čeprav bi bil navedeni sistem uveden šele več let po koncu tretjega referenčnega obdobja.

| (87) | Komisija meni, da sta načrtovana nadgradnja in poznejša zamenjava sedanjega sistema upravljanja zračnega prometa družbe skeyes kot taki upravičeni z operativnega vidika ter se jih lahko šteje za potrebni za namen doseganja ciljev glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(87)

Komisija meni, da sta načrtovana nadgradnja in poznejša zamenjava sedanjega sistema upravljanja zračnega prometa družbe skeyes kot taki upravičeni z operativnega vidika ter se jih lahko šteje za potrebni za namen doseganja ciljev glede zmogljivosti.

| (88) | Vendar Komisija opozarja, da obstajajo resni dvomi glede pravočasne izvedbe ukrepa 2. Med podrobno presojo so namreč tretje strani obvestile Komisijo, da družba skeyes razmišlja o umiku iz projekta SAS 3, na katerem temelji načrtovani razvoj novega sistema upravljanja zračnega prometa. Belgijski organi niso izpodbijali te informacije, ampak so poudarili, da med udeleženimi stranmi še vedno potekajo pogovori o prihodnosti projekta. Glede na navedeno Komisija meni, da Belgija ni predložila ustreznega zagotovila glede izvedbe projekta SAS 3 ali drugih alternativnih rešitev, ki bi se izvedle, če projekt ne bi bil uresničen. |
| --- | --- |

(88)

Vendar Komisija opozarja, da obstajajo resni dvomi glede pravočasne izvedbe ukrepa 2. Med podrobno presojo so namreč tretje strani obvestile Komisijo, da družba skeyes razmišlja o umiku iz projekta SAS 3, na katerem temelji načrtovani razvoj novega sistema upravljanja zračnega prometa. Belgijski organi niso izpodbijali te informacije, ampak so poudarili, da med udeleženimi stranmi še vedno potekajo pogovori o prihodnosti projekta. Glede na navedeno Komisija meni, da Belgija ni predložila ustreznega zagotovila glede izvedbe projekta SAS 3 ali drugih alternativnih rešitev, ki bi se izvedle, če projekt ne bi bil uresničen.

| (89) | Komisija tudi opozarja, da stroški ukrepa 2 zajemajo velik delež drugih operativnih stroškov, zlasti projektnih stroškov, povezanih s pripravo podaljšanja življenjske dobe obstoječega sistema upravljanja zračnega prometa in z novim sistemom. Komisija meni, da so taki operativni stroški povezani z normalnim delovanjem izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, v nasprotju s samimi sistemi upravljanja zračnega prometa in njihovimi komponentami pa zanje ni mogoče šteti, da nastanejo neposredno za doseganje ciljev glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(89)

Komisija tudi opozarja, da stroški ukrepa 2 zajemajo velik delež drugih operativnih stroškov, zlasti projektnih stroškov, povezanih s pripravo podaljšanja življenjske dobe obstoječega sistema upravljanja zračnega prometa in z novim sistemom. Komisija meni, da so taki operativni stroški povezani z normalnim delovanjem izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, v nasprotju s samimi sistemi upravljanja zračnega prometa in njihovimi komponentami pa zanje ni mogoče šteti, da nastanejo neposredno za doseganje ciljev glede zmogljivosti.

| (90) | Zato Komisija v zvezi z dodatnimi stroški, ki veljajo za potrebne in sorazmerne za izpolnitev ciljev glede zmogljivosti, ugotavlja, da bi morali biti stroški, ki se upoštevajo v zvezi z ukrepom 2, omejeni na stroške amortizacije in stroške kapitala, ki nastanejo za podaljšanje življenjske dobe sistema upravljanja zračnega prometa družbe skeyes. |
| --- | --- |

(90)

Zato Komisija v zvezi z dodatnimi stroški, ki veljajo za potrebne in sorazmerne za izpolnitev ciljev glede zmogljivosti, ugotavlja, da bi morali biti stroški, ki se upoštevajo v zvezi z ukrepom 2, omejeni na stroške amortizacije in stroške kapitala, ki nastanejo za podaljšanje življenjske dobe sistema upravljanja zračnega prometa družbe skeyes.

Ukrep 3

Ukrep 3

| (91) | Tretji ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 3) je povezan s spremembo splošnih pogojev za zaposlitev, ki veljajo za kontrolorje zračnega prometa, zaposlene v centru MUAC (v nadaljnjem besedilu: sveženj splošnih pogojev za zaposlitev), na podlagi kolektivne pogodbe, sklenjene leta 2019 pred izbruhom pandemije COVID-19. Ukrep 3 vključuje povišanje plačila kontrolorjev zračnega prometa, zaposlenih v centru MUAC, za 10,75 % v zameno za bolj prilagodljivo organizacijo dela. |
| --- | --- |

(91)

Tretji ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 3) je povezan s spremembo splošnih pogojev za zaposlitev, ki veljajo za kontrolorje zračnega prometa, zaposlene v centru MUAC (v nadaljnjem besedilu: sveženj splošnih pogojev za zaposlitev), na podlagi kolektivne pogodbe, sklenjene leta 2019 pred izbruhom pandemije COVID-19. Ukrep 3 vključuje povišanje plačila kontrolorjev zračnega prometa, zaposlenih v centru MUAC, za 10,75 % v zameno za bolj prilagodljivo organizacijo dela.

| (92) | Glede na informacije iz revidiranega osnutka načrta izvedbe določbe o prilagodljivosti, uvedene v okviru ukrepa 3, vključujejo podaljšanje letnega delovnega časa za novo zaposlene kontrolorje zračnega prometa, nova pravila o organizaciji izmen, možnost pogodbenega dogovora s kontrolorji zračnega prometa o dodatnih delovnih dneh, bolj prilagodljiv letni delovni čas in načrtovanje dopusta ter tudi možnost dogovora z že zaposlenimi kontrolorji zračnega prometa o morebitnem podaljšanju upokojitvene starosti na 60 let. |
| --- | --- |

(92)

Glede na informacije iz revidiranega osnutka načrta izvedbe določbe o prilagodljivosti, uvedene v okviru ukrepa 3, vključujejo podaljšanje letnega delovnega časa za novo zaposlene kontrolorje zračnega prometa, nova pravila o organizaciji izmen, možnost pogodbenega dogovora s kontrolorji zračnega prometa o dodatnih delovnih dneh, bolj prilagodljiv letni delovni čas in načrtovanje dopusta ter tudi možnost dogovora z že zaposlenimi kontrolorji zračnega prometa o morebitnem podaljšanju upokojitvene starosti na 60 let.

| (93) | Komisija ugotavlja, da je namen ukrepa 3 v bistvu povečati razpoložljivost kontrolorjev zračnega prometa in prilagodljivost pri razporejanju dela, da bi se zadovoljilo povpraševanje po prometu. Belgija je poudarila, da naj bi ukrep 3 v prometnih razmerah pred pandemijo COVID-19 zmanjšal zamude pri upravljanju pretoka zračnega prometa in tako preprečil s tem povezane stroške za uporabnike zračnega prostora. Poleg tega je pojasnila, da je bilo sprva predvideno, da bo ukrep 3 centru MUAC omogočil vzpostaviti dodatne izmene za kontrolorje zračnega prometa, in sicer 1 050 dodatnih izmen v letu 2019 in 3 150 dodatnih izmen v letu 2024. |
| --- | --- |

(93)

Komisija ugotavlja, da je namen ukrepa 3 v bistvu povečati razpoložljivost kontrolorjev zračnega prometa in prilagodljivost pri razporejanju dela, da bi se zadovoljilo povpraševanje po prometu. Belgija je poudarila, da naj bi ukrep 3 v prometnih razmerah pred pandemijo COVID-19 zmanjšal zamude pri upravljanju pretoka zračnega prometa in tako preprečil s tem povezane stroške za uporabnike zračnega prostora. Poleg tega je pojasnila, da je bilo sprva predvideno, da bo ukrep 3 centru MUAC omogočil vzpostaviti dodatne izmene za kontrolorje zračnega prometa, in sicer 1 050 dodatnih izmen v letu 2019 in 3 150 dodatnih izmen v letu 2024.

| (94) | Organ za oceno uspešnosti je v svoji analizi, predloženi Komisiji, ugotovil, da ukrep 3 centru MUAC dejansko omogoča zagotavljati dodatno zmogljivost za uporabnike zračnega prometa v koledarskih letih 2023 in 2024 ter tako prispeva k doseganju ciljev glede zmogljivosti v tretjem referenčnem obdobju v okoliščinah, v katerih je obseg prometa primerljiv z obsegom iz obdobja pred pandemijo. |
| --- | --- |

(94)

Organ za oceno uspešnosti je v svoji analizi, predloženi Komisiji, ugotovil, da ukrep 3 centru MUAC dejansko omogoča zagotavljati dodatno zmogljivost za uporabnike zračnega prometa v koledarskih letih 2023 in 2024 ter tako prispeva k doseganju ciljev glede zmogljivosti v tretjem referenčnem obdobju v okoliščinah, v katerih je obseg prometa primerljiv z obsegom iz obdobja pred pandemijo.

| (95) | Skupni stroški ukrepa 3 so se v revidiranem osnutku načrta izvedbe zvišali in znašajo približno 13,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. V primerjavi z osnutkom načrta izvedbe so stroški ukrepa 3 v nominalnem smislu višji za 7,4 % za leto 2022, za 9,0 % za leto 2023 in za 9,2 % za leto 2024. Glede na informacije, ki jih je Belgija predložila med podrobno presojo, so se navedeni stroški zvišali zaradi višje inflacije, kot je bila pričakovana, kar vodi v indeksacijo plač kontrolorjev zračnega prometa, zaposlenih v centru MUAC. |
| --- | --- |

(95)

Skupni stroški ukrepa 3 so se v revidiranem osnutku načrta izvedbe zvišali in znašajo približno 13,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. V primerjavi z osnutkom načrta izvedbe so stroški ukrepa 3 v nominalnem smislu višji za 7,4 % za leto 2022, za 9,0 % za leto 2023 in za 9,2 % za leto 2024. Glede na informacije, ki jih je Belgija predložila med podrobno presojo, so se navedeni stroški zvišali zaradi višje inflacije, kot je bila pričakovana, kar vodi v indeksacijo plač kontrolorjev zračnega prometa, zaposlenih v centru MUAC.

| (96) | Belgija navaja, da je bilo za stroške ukrepa 3 ob njegovem sprejetju ocenjeno, da bodo ustrezali zaposlovanju dodatnih kontrolorjev zračnega prometa za odpravo pomanjkanja kontrolorjev zračnega prometa v centru MUAC. Vendar navedene trditve ne podpirajo nobeni podatki ali dokazi o skupnem vplivu ukrepa 3 na stroškovno osnovo tretjega referenčnega obdobja. Komisija zato ni mogla preveriti, ali bi bili stroški ukrepa 3 v tretjem referenčnem obdobju enakovredni stroškom, ki bi jih center MUAC imel pri najemanju dodatnih kontrolorjev zračnega prometa za zagotovitev enakih koristi glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(96)

Belgija navaja, da je bilo za stroške ukrepa 3 ob njegovem sprejetju ocenjeno, da bodo ustrezali zaposlovanju dodatnih kontrolorjev zračnega prometa za odpravo pomanjkanja kontrolorjev zračnega prometa v centru MUAC. Vendar navedene trditve ne podpirajo nobeni podatki ali dokazi o skupnem vplivu ukrepa 3 na stroškovno osnovo tretjega referenčnega obdobja. Komisija zato ni mogla preveriti, ali bi bili stroški ukrepa 3 v tretjem referenčnem obdobju enakovredni stroškom, ki bi jih center MUAC imel pri najemanju dodatnih kontrolorjev zračnega prometa za zagotovitev enakih koristi glede zmogljivosti.

| (97) | Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti sklenil, da so stroški, ki sta jih Belgija in Luksemburg predstavila v okviru ukrepa 3, utemeljeni in sorazmerni s končnimi koristmi za uporabnike zračnega prostora, vključno s preprečevanjem zamud pri upravljanju pretoka zračnega prometa ter z njimi povezanih škodljivih operativnih in finančnih vplivov na uporabnike zračnega prostora, vključno s potniki in okoljem. |
| --- | --- |

(97)

Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti sklenil, da so stroški, ki sta jih Belgija in Luksemburg predstavila v okviru ukrepa 3, utemeljeni in sorazmerni s končnimi koristmi za uporabnike zračnega prostora, vključno s preprečevanjem zamud pri upravljanju pretoka zračnega prometa ter z njimi povezanih škodljivih operativnih in finančnih vplivov na uporabnike zračnega prostora, vključno s potniki in okoljem.

| (98) | Organ za oceno uspešnosti zlasti poudarja, da obstajajo dokazi, da je sveženj splošnih pogojev za zaposlitev, sprejet v okviru ukrepa 3, centru MUAC omogočil zagotavljati znatno izboljšano uspešnost glede zmogljivosti v prvem letu njegovega izvajanja, tj. leta 2019, s čimer se je predvidoma preprečilo 30 mio. EUR posrednih stroškov iz zamud pri upravljanju zračnega prometa za uporabnike zračnega prostora. Organ za oceno uspešnosti tudi ugotavlja, da so v letih 2020 in 2021 zaradi precejšnjega zmanjšanja obsega prometa zaradi pandemije COVID-19 nastale izredne okoliščine, v katerih dodatne določbe o prilagodljivosti, vzpostavljene v okviru ukrepa 3, niso bile potrebne. Vendar organ za oceno uspešnosti meni, da je center MUAC ustrezno ublažil vpliv ukrepa 3 za leti 2020 in 2021, saj je v revidiranem osnutku načrta izvedbe navedeno, da so bile „nekatere presežne izmene iz leta 2020 in prvega četrtletja leta 2021“ odložene, da bi se lahko uporabile v preostalem tretjem referenčnem obdobju brez dodatnih stroškov. Organ za oceno uspešnosti nazadnje ugotavlja, da je ukrep 3 na splošno utemeljen zaradi razlogov v zvezi z zmogljivostjo v tretjem referenčnem obdobju, saj spodbuja izboljšano razpoložljivost virov in čim boljšo izkoriščenost zmogljivosti, ki je na voljo v času velikega povpraševanja po prometu. |
| --- | --- |

(98)

Organ za oceno uspešnosti zlasti poudarja, da obstajajo dokazi, da je sveženj splošnih pogojev za zaposlitev, sprejet v okviru ukrepa 3, centru MUAC omogočil zagotavljati znatno izboljšano uspešnost glede zmogljivosti v prvem letu njegovega izvajanja, tj. leta 2019, s čimer se je predvidoma preprečilo 30 mio. EUR posrednih stroškov iz zamud pri upravljanju zračnega prometa za uporabnike zračnega prostora. Organ za oceno uspešnosti tudi ugotavlja, da so v letih 2020 in 2021 zaradi precejšnjega zmanjšanja obsega prometa zaradi pandemije COVID-19 nastale izredne okoliščine, v katerih dodatne določbe o prilagodljivosti, vzpostavljene v okviru ukrepa 3, niso bile potrebne. Vendar organ za oceno uspešnosti meni, da je center MUAC ustrezno ublažil vpliv ukrepa 3 za leti 2020 in 2021, saj je v revidiranem osnutku načrta izvedbe navedeno, da so bile „nekatere presežne izmene iz leta 2020 in prvega četrtletja leta 2021“ odložene, da bi se lahko uporabile v preostalem tretjem referenčnem obdobju brez dodatnih stroškov. Organ za oceno uspešnosti nazadnje ugotavlja, da je ukrep 3 na splošno utemeljen zaradi razlogov v zvezi z zmogljivostjo v tretjem referenčnem obdobju, saj spodbuja izboljšano razpoložljivost virov in čim boljšo izkoriščenost zmogljivosti, ki je na voljo v času velikega povpraševanja po prometu.

| (99) | Zato Komisija ugotavlja, da je ukrep 3 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov koristen operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(99)

Zato Komisija ugotavlja, da je ukrep 3 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov koristen operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti.

Ukrep 4

Ukrep 4

| (100) | Četrti ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 4) vključuje okrepljen postopek analize po operacijah, ki ga mora vzpostaviti center MUAC ob podpori ustreznih orodij in „poslovne obveščevalne zmogljivosti“. Belgija in Luksemburg navajata, da je namen ukrepa 4, ki se v revidiranem načrtu izvedbe imenuje projekt PABI, omogočiti nadaljnjo optimizacijo načrtovanja dnevnih operacij centra MUAC. |
| --- | --- |

(100)

Četrti ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 4) vključuje okrepljen postopek analize po operacijah, ki ga mora vzpostaviti center MUAC ob podpori ustreznih orodij in „poslovne obveščevalne zmogljivosti“. Belgija in Luksemburg navajata, da je namen ukrepa 4, ki se v revidiranem načrtu izvedbe imenuje projekt PABI, omogočiti nadaljnjo optimizacijo načrtovanja dnevnih operacij centra MUAC.

| (101) | Glede na informacije iz revidiranega osnutka načrta izvedbe bi ukrep 4 moral prispevati k izpolnjevanju prihodnjega povpraševanja po prometu in preprečevanju nepotrebnih operativnih omejitev za uporabnike zračnega prostora (t. i. čezmerna regulacija), ki povzročajo zamude pri upravljanju pretoka zračnega prometa. Komisija opozarja, da naj bi se ukrep 4 po navedbah Belgije začeti izvajati leta 2022, vendar Belgija med podrobno presojo ni izrecno potrdila te informacije. |
| --- | --- |

(101)

Glede na informacije iz revidiranega osnutka načrta izvedbe bi ukrep 4 moral prispevati k izpolnjevanju prihodnjega povpraševanja po prometu in preprečevanju nepotrebnih operativnih omejitev za uporabnike zračnega prostora (t. i. čezmerna regulacija), ki povzročajo zamude pri upravljanju pretoka zračnega prometa. Komisija opozarja, da naj bi se ukrep 4 po navedbah Belgije začeti izvajati leta 2022, vendar Belgija med podrobno presojo ni izrecno potrdila te informacije.

| (102) | Komisija se ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti strinja, da operativne analitične zmogljivosti, predstavljene v okviru ukrepa 4, prispevajo k zagotavljanju najboljše uporabe razpoložljivih virov za čim boljšo izkoriščenost zmogljivosti, ki je na voljo uporabnikom zračnega prostora, zlasti v času velikega povpraševanja po prometu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija se ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti strinja, da operativne analitične zmogljivosti, predstavljene v okviru ukrepa 4, prispevajo k zagotavljanju najboljše uporabe razpoložljivih virov za čim boljšo izkoriščenost zmogljivosti, ki je na voljo uporabnikom zračnega prostora, zlasti v času velikega povpraševanja po prometu.

| (103) | Skupni stroški ukrepa 4 znašajo približno 0,9 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje in ostajajo enaki kot v osnutku načrta izvedbe, predloženem leta 2021. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 4 in jih šteje za utemeljene. |
| --- | --- |

(103)

Skupni stroški ukrepa 4 znašajo približno 0,9 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje in ostajajo enaki kot v osnutku načrta izvedbe, predloženem leta 2021. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 4 in jih šteje za utemeljene.

| (104) | Zato Komisija ugotavlja, da je ukrep 4 potreben za podporo pri nenehnem doseganju ciljev glede zmogljivosti, ter meni, da so stroški ukrepa 4 sorazmerni glede na strukturne in operativne izboljšave, ki jih bodo predvidoma zagotovili. |
| --- | --- |

(104)

Zato Komisija ugotavlja, da je ukrep 4 potreben za podporo pri nenehnem doseganju ciljev glede zmogljivosti, ter meni, da so stroški ukrepa 4 sorazmerni glede na strukturne in operativne izboljšave, ki jih bodo predvidoma zagotovili.

Ukrep 5

Ukrep 5

| (105) | Peti ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 5) se nanaša na začetno usposabljanje novih kontrolorjev zračnega prometa za bruseljski sektor centra MUAC. V skladu z revidiranim načrtom izvedbe so dejavnosti usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa v okviru ukrepa 5 oddane v zunanje izvajanje zunanji organizaciji za usposabljanje s sedežem v Franciji. |
| --- | --- |

(105)

Peti ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 5) se nanaša na začetno usposabljanje novih kontrolorjev zračnega prometa za bruseljski sektor centra MUAC. V skladu z revidiranim načrtom izvedbe so dejavnosti usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa v okviru ukrepa 5 oddane v zunanje izvajanje zunanji organizaciji za usposabljanje s sedežem v Franciji.

| (106) | Belgija pojasnjuje, da sta stalno zaposlovanje in začetno usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa, ki ju izvaja center MUAC, potrebni za preprečevanje zmogljivostnih omejitev v tretjem referenčnem obdobju in prihodnjih referenčnih obdobjih. Glede na informacije, ki jih je predložila Belgija, se Komisija strinja, da je usposabljanje novih kontrolorjev zračnega prometa, ki ga zagotavlja center MUAC, potrebno za ohranjanje in povečevanje števila zaposlenih kontrolorjev zračnega prometa ter zagotavljanje ustreznega števila kontrolorjev zračnega prometa glede na napovedan prihodnji razvoj prometa. |
| --- | --- |

(106)

Belgija pojasnjuje, da sta stalno zaposlovanje in začetno usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa, ki ju izvaja center MUAC, potrebni za preprečevanje zmogljivostnih omejitev v tretjem referenčnem obdobju in prihodnjih referenčnih obdobjih. Glede na informacije, ki jih je predložila Belgija, se Komisija strinja, da je usposabljanje novih kontrolorjev zračnega prometa, ki ga zagotavlja center MUAC, potrebno za ohranjanje in povečevanje števila zaposlenih kontrolorjev zračnega prometa ter zagotavljanje ustreznega števila kontrolorjev zračnega prometa glede na napovedan prihodnji razvoj prometa.

| (107) | Skupni stroški ukrepa 5 znašajo približno 14,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. Belgija je med podrobno presojo predložila razčlenitev stroškov ukrepa 5, razvrščenih v tri kategorije, in sicer stroške za posameznike, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, stroške za simulatorje letenja in stroške, ki jih zaračuna organizacija za usposabljanje. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 5 in jih šteje za utemeljene. |
| --- | --- |

(107)

Skupni stroški ukrepa 5 znašajo približno 14,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. Belgija je med podrobno presojo predložila razčlenitev stroškov ukrepa 5, razvrščenih v tri kategorije, in sicer stroške za posameznike, ki se usposabljajo za kontrolorje zračnega prometa, stroške za simulatorje letenja in stroške, ki jih zaračuna organizacija za usposabljanje. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 5 in jih šteje za utemeljene.

| (108) | Zato Komisija ugotavlja, da je ukrep 5 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(108)

Zato Komisija ugotavlja, da je ukrep 5 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti.

Ukrep 6

Ukrep 6

| (109) | Šesti ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 6) vključuje zaposlovanje dodatnih kontrolorjev zračnega prometa za bruseljski sektor centra MUAC, da se zadovolji povpraševanje po prometu v tretjem referenčnem obdobju in nadaljnjih letih. |
| --- | --- |

(109)

Šesti ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 6) vključuje zaposlovanje dodatnih kontrolorjev zračnega prometa za bruseljski sektor centra MUAC, da se zadovolji povpraševanje po prometu v tretjem referenčnem obdobju in nadaljnjih letih.

| (110) | Glede na informacije iz revidiranega osnutka načrta izvedbe se bo število navedenih kontrolorjev zračnega prometa v tretjem referenčnem obdobju predvidoma znatno povečalo, in sicer s 106 na 119 kontrolorjev zračnega prometa. Belgija navaja, da bodo dodatni zaposleni kontrolorji zračnega prometa omogočili daljši delovni čas in povečano operativno prilagodljivost sektorja. Glede na informacije, ki jih je predložila Belgija, se Komisija strinja, da je zaposlovanje dodatnih kontrolorjev zračnega prometa, ki ga izvaja center MUAC, potrebno za podporo pri doseganju ciljev glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(110)

Glede na informacije iz revidiranega osnutka načrta izvedbe se bo število navedenih kontrolorjev zračnega prometa v tretjem referenčnem obdobju predvidoma znatno povečalo, in sicer s 106 na 119 kontrolorjev zračnega prometa. Belgija navaja, da bodo dodatni zaposleni kontrolorji zračnega prometa omogočili daljši delovni čas in povečano operativno prilagodljivost sektorja. Glede na informacije, ki jih je predložila Belgija, se Komisija strinja, da je zaposlovanje dodatnih kontrolorjev zračnega prometa, ki ga izvaja center MUAC, potrebno za podporo pri doseganju ciljev glede zmogljivosti.

| (111) | Skupni stroški ukrepa 6 znašajo približno 4,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. Navedeni stroški se nanašajo na plačilo za dodatne kontrolorje zračnega prometa, ki začnejo opravljati službo v tretjem referenčnem obdobju. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 6 in jih šteje za utemeljene. |
| --- | --- |

(111)

Skupni stroški ukrepa 6 znašajo približno 4,4 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. Navedeni stroški se nanašajo na plačilo za dodatne kontrolorje zračnega prometa, ki začnejo opravljati službo v tretjem referenčnem obdobju. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 6 in jih šteje za utemeljene.

| (112) | Zato Komisija meni, da je ukrep 6 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(112)

Zato Komisija meni, da je ukrep 6 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti.

Ukrep 7

Ukrep 7

| (113) | Sedmi ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 7) zajema razvoj novega sistema načrtovanja delovne sile v centru MUAC za podporo pri izvajanju novih operativnih zahtev. Ukrep 7 vključuje razvoj novega okvira za načrtovanje delovne sile, posodobljeno orodje za razporejanje dela in druga orodja za načrtovanje delovne sile, potrebna za izvajanje novih operativnih zahtev. |
| --- | --- |

(113)

Sedmi ukrep v zvezi z zmogljivostjo (v nadaljnjem besedilu: ukrep 7) zajema razvoj novega sistema načrtovanja delovne sile v centru MUAC za podporo pri izvajanju novih operativnih zahtev. Ukrep 7 vključuje razvoj novega okvira za načrtovanje delovne sile, posodobljeno orodje za razporejanje dela in druga orodja za načrtovanje delovne sile, potrebna za izvajanje novih operativnih zahtev.

| (114) | Komisija se ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti strinja, da bodo povečanja učinkovitosti, ki jih bo omogočil novi sistem načrtovanja delovne sile, prispevala k izboljšani operativni uspešnosti in učinkovitejšemu izvajanju storitev. |
| --- | --- |

(114)

Komisija se ob upoštevanju ocene organa za oceno uspešnosti strinja, da bodo povečanja učinkovitosti, ki jih bo omogočil novi sistem načrtovanja delovne sile, prispevala k izboljšani operativni uspešnosti in učinkovitejšemu izvajanju storitev.

| (115) | Skupni stroški ukrepa 7 znašajo približno 0,8 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 7 in jih šteje za utemeljene. |
| --- | --- |

(115)

Skupni stroški ukrepa 7 znašajo približno 0,8 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) za tretje referenčno obdobje. Komisija ugotavlja, da je organ za oceno uspešnosti preveril stroške ukrepa 7 in jih šteje za utemeljene.

| (116) | Zato Komisija meni, da je ukrep 7 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(116)

Zato Komisija meni, da je ukrep 7 potreben za doseganje ciljev glede zmogljivosti, njegovi stroški pa so sorazmerni glede na njihov operativni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti.

Skupni vpliv ukrepov v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg

Skupni vpliv ukrepov v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg

| (117) | Komisija je sedem ukrepov v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg, dodatno analizirala glede na njihov skupni vpliv in da bi ocenila, ali je sočasno izvajanje vseh navedenih ukrepov potrebno za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je sedem ukrepov v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg, dodatno analizirala glede na njihov skupni vpliv in da bi ocenila, ali je sočasno izvajanje vseh navedenih ukrepov potrebno za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti glede zmogljivosti.

| (118) | Komisija je v zvezi s tem seznanjena z ugotovitvami organa za oceno uspešnosti, v skladu s katerimi je navedenih sedem ukrepov v zvezi z zmogljivostjo, obravnavanih skupaj, ustreznih in utemeljenih glede na njihov skupni pričakovani operativni rezultat in z njimi povezan skupni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti. Glede na analizo organa za oceno uspešnosti skupno izvajanje navedenih ukrepov družbi skeyes in centru MUAC omogoča učinkovito upravljanje napovedanega obsega prometa v času največjega povpraševanja po prometu, hkrati pa krepi prilagodljivost in odpornost izvajanja storitev v nepredvidenih ali nestabilnih okoliščinah. Organ za oceno uspešnosti tudi potrjuje, da skupno izvajanje navedenih ukrepov v zvezi z zmogljivostjo ne povzroča presežne zmogljivosti navigacijskih služb zračnega prometa, ki se izvajajo v belgijskem in luksemburškem zračnem prostoru v preostalih mesecih tretjega referenčnega obdobja (22). Organ za oceno uspešnosti nazadnje poudarja, da ukrepi, ki so predstavljeni v revidiranem osnutku načrta izvedbe ter so povezani z usposabljanjem in zaposlovanjem dodatnih kontrolorjev zračnega prometa, dopolnjujejo organizacijske in tehnične ukrepe, ki omogočajo okrepljeno zagotavljanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je v zvezi s tem seznanjena z ugotovitvami organa za oceno uspešnosti, v skladu s katerimi je navedenih sedem ukrepov v zvezi z zmogljivostjo, obravnavanih skupaj, ustreznih in utemeljenih glede na njihov skupni pričakovani operativni rezultat in z njimi povezan skupni vpliv na zagotavljanje zmogljivosti. Glede na analizo organa za oceno uspešnosti skupno izvajanje navedenih ukrepov družbi skeyes in centru MUAC omogoča učinkovito upravljanje napovedanega obsega prometa v času največjega povpraševanja po prometu, hkrati pa krepi prilagodljivost in odpornost izvajanja storitev v nepredvidenih ali nestabilnih okoliščinah. Organ za oceno uspešnosti tudi potrjuje, da skupno izvajanje navedenih ukrepov v zvezi z zmogljivostjo ne povzroča presežne zmogljivosti navigacijskih služb zračnega prometa, ki se izvajajo v belgijskem in luksemburškem zračnem prostoru v preostalih mesecih tretjega referenčnega obdobja (22). Organ za oceno uspešnosti nazadnje poudarja, da ukrepi, ki so predstavljeni v revidiranem osnutku načrta izvedbe ter so povezani z usposabljanjem in zaposlovanjem dodatnih kontrolorjev zračnega prometa, dopolnjujejo organizacijske in tehnične ukrepe, ki omogočajo okrepljeno zagotavljanje zmogljivosti.

22

Sklepne ugotovitve o ukrepih, na katere se sklicujeta Belgija in Luksemburg, da bi upravičila ugotovljena odstopanja od vseevropskih gibanj stroškovne učinkovitosti

Sklepne ugotovitve o ukrepih, na katere se sklicujeta Belgija in Luksemburg, da bi upravičila ugotovljena odstopanja od vseevropskih gibanj stroškovne učinkovitosti

| (119) | Komisija ob upoštevanju merila iz točke 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 in na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 71 do 118 ugotavlja, da so stroški, ki sta jih Belgija in Luksemburg predstavila za ukrepa 1 in 2, delno potrebni in sorazmerni za doseganje ciljev uspešnosti glede zmogljivosti, za ukrepe 3 do 7 pa so predstavljeni stroški v celoti potrebni in sorazmerni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(119)

Komisija ob upoštevanju merila iz točke 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 in na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 71 do 118 ugotavlja, da so stroški, ki sta jih Belgija in Luksemburg predstavila za ukrepa 1 in 2, delno potrebni in sorazmerni za doseganje ciljev uspešnosti glede zmogljivosti, za ukrepe 3 do 7 pa so predstavljeni stroški v celoti potrebni in sorazmerni za doseganje navedenih ciljev.

| (120) | Spodnja preglednica prikazuje končni prispevek ukrepov v zvezi z zmogljivostjo k razlikam glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni iz uvodne izjave 70 v zvezi z zadevnim letom, tj. letom 2024.







  Ukrepi v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg | Prispevek k razliki glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, izražen v realnih cenah iz leta 2017, ob upoštevanju stroškov, ki so po mnenju Komisije potrebni in sorazmerni za doseganje ciljev glede zmogljivosti |
| --- | --- | --- |
| Ukrep 1 | 7,7  mio. EUR (23) |
| Ukrep 2 | 0,3  mio. EUR (24) |
| Ukrep 3 | 4,4  mio. EUR |
| Ukrep 4 | 0,3  mio. EUR |
| Ukrep 5 | 4,7  mio. EUR |
| Ukrep 6 | 1,5  mio. EUR |
| Ukrep 7 | 0,3  mio. EUR |
| Skupaj | 19,2  mio. EUR |

(120)

Spodnja preglednica prikazuje končni prispevek ukrepov v zvezi z zmogljivostjo k razlikam glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni iz uvodne izjave 70 v zvezi z zadevnim letom, tj. letom 2024.

Ukrepi v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg

Ukrepi v zvezi z zmogljivostjo, ki sta jih predstavila Belgija in Luksemburg

Prispevek k razliki glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, izražen v realnih cenah iz leta 2017, ob upoštevanju stroškov, ki so po mnenju Komisije potrebni in sorazmerni za doseganje ciljev glede zmogljivosti

Prispevek k razliki glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja, izražen v realnih cenah iz leta 2017, ob upoštevanju stroškov, ki so po mnenju Komisije potrebni in sorazmerni za doseganje ciljev glede zmogljivosti

Ukrep 1

7,7  mio. EUR (23)

23

Ukrep 2

0,3  mio. EUR (24)

24

Ukrep 3

4,4  mio. EUR

Ukrep 4

0,3  mio. EUR

Ukrep 5

4,7  mio. EUR

Ukrep 6

1,5  mio. EUR

Ukrep 7

0,3  mio. EUR

Skupaj

Skupaj

19,2  mio. EUR

19,2  mio. EUR

| (121) | Kot je predstavljeno v preglednici iz uvodne izjave 120, ukrepi v zvezi z zmogljivostjo upravičujejo presežek v višini 19,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni. Presežek je višji od ocenjenega odstopanja od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v tretjem referenčnem obdobju, ki znaša 8,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), vendar je nižji od ocenjenega odstopanja od dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni, ki znaša 43,7 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). Torej Belgiji in Luksemburgu še vedno preostaja neutemeljena razlika v višini 24,5 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) glede na dolgoročno gibanje ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni. |
| --- | --- |

(121)

Kot je predstavljeno v preglednici iz uvodne izjave 120, ukrepi v zvezi z zmogljivostjo upravičujejo presežek v višini 19,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) glede na gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni. Presežek je višji od ocenjenega odstopanja od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni v tretjem referenčnem obdobju, ki znaša 8,2 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017), vendar je nižji od ocenjenega odstopanja od dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni, ki znaša 43,7 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017). Torej Belgiji in Luksemburgu še vedno preostaja neutemeljena razlika v višini 24,5 mio. EUR (v realnih cenah iz leta 2017) glede na dolgoročno gibanje ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni.

| (122) | Zato Komisija ugotavlja, da merilo iz točke 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 v zvezi z Belgijo in Luksemburgom ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(122)

Zato Komisija ugotavlja, da merilo iz točke 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 v zvezi z Belgijo in Luksemburgom ni izpolnjeno.

| (123) | Komisija tudi opozarja, da Belgija in Luksemburg v revidiranem osnutku načrta izvedbe nista predstavila nobenih ukrepov prestrukturiranja, ki bi upravičili odstopanje od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni ali od dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni na podlagi merila iz točke 1.4(d)(ii) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317. |
| --- | --- |

(123)

Komisija tudi opozarja, da Belgija in Luksemburg v revidiranem osnutku načrta izvedbe nista predstavila nobenih ukrepov prestrukturiranja, ki bi upravičili odstopanje od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni ali od dolgoročnega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na vseevropski ravni na podlagi merila iz točke 1.4(d)(ii) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317.

Sklepna ugotovitev o oceni revidiranih ciljev uspešnosti

Sklepna ugotovitev o oceni revidiranih ciljev uspešnosti

| (124) | Komisija glede na oceno iz uvodnih izjav 22 do 123 ugotavlja, da cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja niso skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti. |
| --- | --- |

(124)

Komisija glede na oceno iz uvodnih izjav 22 do 123 ugotavlja, da cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja niso skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti.

UGOTOVITVE IZ PREGLEDA REVIDIRANIH CILJEV USPEŠNOSTI, OPRAVLJENEGA V SKLADU S TOČKO 2 PRILOGE IV K IZVEDBENI UREDBI (EU) 2019/317

UGOTOVITVE IZ PREGLEDA REVIDIRANIH CILJEV USPEŠNOSTI, OPRAVLJENEGA V SKLADU S TOČKO 2 PRILOGE IV K IZVEDBENI UREDBI (EU) 2019/317

Revidirani cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih – točka 2.1(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317

Revidirani cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih – točka 2.1(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317

| (125) | Komisija je v Izvedbenem sklepu (EU) 2022/728 izrazila pomisleke v zvezi s cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih, ki jih je Belgija predlagala v osnutku načrta izvedbe. Navedeni cilji glede stroškovne učinkovitosti se uporabljajo samo v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa na terminalih, ki se zagotavljajo na bruseljskem letališču. Komisija je v navedenem izvedbenem sklepu menila, da bi morala Belgija dodatno utemeljiti navedene cilje ali jih popraviti navzdol. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je v Izvedbenem sklepu (EU) 2022/728 izrazila pomisleke v zvezi s cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih, ki jih je Belgija predlagala v osnutku načrta izvedbe. Navedeni cilji glede stroškovne učinkovitosti se uporabljajo samo v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa na terminalih, ki se zagotavljajo na bruseljskem letališču. Komisija je v navedenem izvedbenem sklepu menila, da bi morala Belgija dodatno utemeljiti navedene cilje ali jih popraviti navzdol.

| (126) | Komisija ugotavlja, da revidirani osnutek načrta izvedbe vsebuje izboljšane cilje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih za Belgijo v zvezi s koledarskimi leti 2022 do 2024, vključno z znižanjem ugotovljenih stroškov v realnih cenah za navedena koledarska leta. Komisija ugotavlja, da je gibanje ugotovljenih stroškov na enoto na terminalih v višini +4,5 % v tretjem referenčnem obdobju kljub vsemu še vedno višje od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na rutah, ki znaša +1,9 % v tretjem referenčnem obdobju, prav tako pa je višje od dejanskega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na terminalih iz drugega referenčnega obdobja, ki je znašalo +0,5 %. Komisija tudi ugotavlja, da so ugotovljeni stroški na enoto za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih na bruseljskem letališču po ocenah še vedno znatno višji, in sicer za 55 % od mediane ugotovljenih stroškov na enoto na terminalih ustrezne primerjalne skupine letališč. |
| --- | --- |

(126)

Komisija ugotavlja, da revidirani osnutek načrta izvedbe vsebuje izboljšane cilje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih za Belgijo v zvezi s koledarskimi leti 2022 do 2024, vključno z znižanjem ugotovljenih stroškov v realnih cenah za navedena koledarska leta. Komisija ugotavlja, da je gibanje ugotovljenih stroškov na enoto na terminalih v višini +4,5 % v tretjem referenčnem obdobju kljub vsemu še vedno višje od gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na rutah, ki znaša +1,9 % v tretjem referenčnem obdobju, prav tako pa je višje od dejanskega gibanja ugotovljenih stroškov na enoto na terminalih iz drugega referenčnega obdobja, ki je znašalo +0,5 %. Komisija tudi ugotavlja, da so ugotovljeni stroški na enoto za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih na bruseljskem letališču po ocenah še vedno znatno višji, in sicer za 55 % od mediane ugotovljenih stroškov na enoto na terminalih ustrezne primerjalne skupine letališč.

| (127) | Komisija glede na oceno iz uvodnih izjav 125 in 126 ugotavlja, da revidirani cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih, ki jih je predlagala Belgija, še vedno vzbujajo pomisleke. Komisija zato znova poudarja svoje mnenje iz Izvedbenega sklepa (EU) 2022/728, da bi morala Belgija predložiti ustrezne utemeljitve za navedene cilje ali jih popraviti navzdol. |
| --- | --- |

(127)

Komisija glede na oceno iz uvodnih izjav 125 in 126 ugotavlja, da revidirani cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti na terminalih, ki jih je predlagala Belgija, še vedno vzbujajo pomisleke. Komisija zato znova poudarja svoje mnenje iz Izvedbenega sklepa (EU) 2022/728, da bi morala Belgija predložiti ustrezne utemeljitve za navedene cilje ali jih popraviti navzdol.

Sistemi spodbud za doseganje ciljev uspešnosti glede zmogljivosti – točka 2.1(f) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317

Sistemi spodbud za doseganje ciljev uspešnosti glede zmogljivosti – točka 2.1(f) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317

| (128) | Komisija je v Izvedbenem sklepu (EU) 2022/728 ugotovila, da morata Belgija in Luksemburg revidirati svoje sisteme spodbud za doseganje ciljev glede zmogljivosti na rutah in zmogljivosti terminalov, in sicer tako, da bi bila največja finančna neugodnost, ki izhaja iz navedenih sistemov spodbud, določena na ravni, ki bistveno vpliva na tvegane prihodke. Komisija ugotavlja, da Belgija in Luksemburg nista spremenila navedenih sistemov spodbud v revidiranem osnutku načrta izvedbe. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je v Izvedbenem sklepu (EU) 2022/728 ugotovila, da morata Belgija in Luksemburg revidirati svoje sisteme spodbud za doseganje ciljev glede zmogljivosti na rutah in zmogljivosti terminalov, in sicer tako, da bi bila največja finančna neugodnost, ki izhaja iz navedenih sistemov spodbud, določena na ravni, ki bistveno vpliva na tvegane prihodke. Komisija ugotavlja, da Belgija in Luksemburg nista spremenila navedenih sistemov spodbud v revidiranem osnutku načrta izvedbe.

| (129) | Zato Komisija ugotavlja, da sistemi spodbud, ki sta jih Belgija in Luksemburg določila v revidiranem osnutku načrta izvedbe, še naprej vzbujajo pomisleke. Komisija zato znova poudarja svoje mnenje, da bi morala Belgija in Luksemburg revidirati svoje sisteme spodbud za doseganje ciljev glede zmogljivosti na rutah in zmogljivosti terminalov, in sicer tako, da bi bile največje finančne neugodnosti, ki izhajajo iz navedenih sistemov spodbud, določene na ravni, ki bistveno vpliva na tvegane prihodke, kot to zahteva člen 11(3), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Po mnenju Komisije bi moral revidirani sistem spodbud zagotavljati največjo finančno neugodnost, ki znaša najmanj 1 % ugotovljenih stroškov. |
| --- | --- |

(129)

Zato Komisija ugotavlja, da sistemi spodbud, ki sta jih Belgija in Luksemburg določila v revidiranem osnutku načrta izvedbe, še naprej vzbujajo pomisleke. Komisija zato znova poudarja svoje mnenje, da bi morala Belgija in Luksemburg revidirati svoje sisteme spodbud za doseganje ciljev glede zmogljivosti na rutah in zmogljivosti terminalov, in sicer tako, da bi bile največje finančne neugodnosti, ki izhajajo iz navedenih sistemov spodbud, določene na ravni, ki bistveno vpliva na tvegane prihodke, kot to zahteva člen 11(3), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Po mnenju Komisije bi moral revidirani sistem spodbud zagotavljati največjo finančno neugodnost, ki znaša najmanj 1 % ugotovljenih stroškov.

SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (130) | Glede na zgoraj navedeno bi morala Belgija in Luksemburg sprejeti korektivne ukrepe v smislu člena 11(3), točka (c), tretji odstavek, Uredbe (EU) 549/2004. Navedeni korektivni ukrepi bi morali Belgiji in Luksemburgu omogočiti doseganje skladnosti z vseevropskimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za tretje referenčno obdobje, ki na podlagi ocene Komisije iz tega sklepa ustreza znižanju ugotovljenih stroškov za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah za 24,5 mio. EUR, izraženih v realnih cenah iz leta 2017. |
| --- | --- |

(130)

Glede na zgoraj navedeno bi morala Belgija in Luksemburg sprejeti korektivne ukrepe v smislu člena 11(3), točka (c), tretji odstavek, Uredbe (EU) 549/2004. Navedeni korektivni ukrepi bi morali Belgiji in Luksemburgu omogočiti doseganje skladnosti z vseevropskimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za tretje referenčno obdobje, ki na podlagi ocene Komisije iz tega sklepa ustreza znižanju ugotovljenih stroškov za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah za 24,5 mio. EUR, izraženih v realnih cenah iz leta 2017.

| (131) | Komisija ugotavlja, da namerava Belgija opraviti pregled skladnosti v zvezi z uspešnostjo družbe skeyes in centra MUAC, pri čemer je povabila službe Komisije, da sodelujejo pri pregledu kot opazovalke. Komisija razume, da bo Belgija ob podpori pregleda skladnosti pripravila osnutek končnega načrta izvedbe, v katerem naj bi se upoštevali korektivni ukrepi. Če bodo pri pregledu skladnosti pridobljeni novi dokazi, jih namerava Komisija upoštevati. |
| --- | --- |

(131)

Komisija ugotavlja, da namerava Belgija opraviti pregled skladnosti v zvezi z uspešnostjo družbe skeyes in centra MUAC, pri čemer je povabila službe Komisije, da sodelujejo pri pregledu kot opazovalke. Komisija razume, da bo Belgija ob podpori pregleda skladnosti pripravila osnutek končnega načrta izvedbe, v katerem naj bi se upoštevali korektivni ukrepi. Če bodo pri pregledu skladnosti pridobljeni novi dokazi, jih namerava Komisija upoštevati.

| (132) | Nekateri korektivni ukrepi, ki jih morata Belgija in Luksemburg sprejeti v skladu s tem sklepom, zaradi svoje narave morda ne bodo začeli v celoti učinkovati v tretjem referenčnem obdobju. Vendar bi jih Belgija in Luksemburg kljub temu morala začeti izvajati v tretjem referenčnem obdobju, in sicer na podlagi zavezujočih zavez, ki jih bosta določila v okviru osnutkov končnih načrtov izvedbe, tudi če bodo navedeni ukrepi izboljšali stroškovno učinkovitost v naslednjem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(132)

Nekateri korektivni ukrepi, ki jih morata Belgija in Luksemburg sprejeti v skladu s tem sklepom, zaradi svoje narave morda ne bodo začeli v celoti učinkovati v tretjem referenčnem obdobju. Vendar bi jih Belgija in Luksemburg kljub temu morala začeti izvajati v tretjem referenčnem obdobju, in sicer na podlagi zavezujočih zavez, ki jih bosta določila v okviru osnutkov končnih načrtov izvedbe, tudi če bodo navedeni ukrepi izboljšali stroškovno učinkovitost v naslednjem referenčnem obdobju.

| (133) | Korektivni ukrepi bi morali biti določeni v okviru osnutkov končnih načrtov izvedbe in bi jih bilo treba Komisiji predložiti v treh mesecih od datuma sprejetja tega sklepa v skladu s členom 15(6) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Belgija in Luksemburg bi morala navedene osnutke končnih načrtov izvedbe sprejeti individualno na nacionalni ravni, saj so se dejavnosti določanja ciljev uspešnosti na ravni FABEC nehale izvajati zaradi odstopa Francije, Nemčije in Nizozemske od revidiranega osnutka načrta izvedbe FABEC, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 6. |
| --- | --- |

(133)

Korektivni ukrepi bi morali biti določeni v okviru osnutkov končnih načrtov izvedbe in bi jih bilo treba Komisiji predložiti v treh mesecih od datuma sprejetja tega sklepa v skladu s členom 15(6) Izvedbene uredbe (EU) 2019/317. Belgija in Luksemburg bi morala navedene osnutke končnih načrtov izvedbe sprejeti individualno na nacionalni ravni, saj so se dejavnosti določanja ciljev uspešnosti na ravni FABEC nehale izvajati zaradi odstopa Francije, Nemčije in Nizozemske od revidiranega osnutka načrta izvedbe FABEC, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 6.

| (134) | Glede na ugotovitve iz tega sklepa bi Belgija in Luksemburg morala ustrezno obravnavati zlasti naslednja vprašanja:






  (a) | nepravilno uporabo zadevnih pravnih določb, ki urejajo delitev tveganja, povezanega s prometom, delitev tveganja, povezanega s stroški, ter sisteme spodbud v zvezi s centrom MUAC iz uvodnih izjav 46 in 47; |
| --- | --- | --- |

(134)

Glede na ugotovitve iz tega sklepa bi Belgija in Luksemburg morala ustrezno obravnavati zlasti naslednja vprašanja:

(a)

nepravilno uporabo zadevnih pravnih določb, ki urejajo delitev tveganja, povezanega s prometom, delitev tveganja, povezanega s stroški, ter sisteme spodbud v zvezi s centrom MUAC iz uvodnih izjav 46 in 47;

| (b) | zahtevano preverjanje s strani nacionalnih nadzornih organov, da se stroški, zaračunani v drugem referenčnem obdobju za odpovedane in zapoznele naložbe v osnovna sredstva, uporabnikom zračnega prostora ne zaračunajo dvakrat, če se navedene naložbe izvedejo pozneje, kot je navedeno v uvodnih izjavah 48 in 49; |
| --- | --- |

(b)

zahtevano preverjanje s strani nacionalnih nadzornih organov, da se stroški, zaračunani v drugem referenčnem obdobju za odpovedane in zapoznele naložbe v osnovna sredstva, uporabnikom zračnega prostora ne zaračunajo dvakrat, če se navedene naložbe izvedejo pozneje, kot je navedeno v uvodnih izjavah 48 in 49;

| (c) | nepravilne finančne ureditve za stroške, nastale zaradi storitev, ki se izvajajo na čezmejnih območjih, kot je navedeno v uvodnih izjavah 56 do 62; |
| --- | --- |

(c)

nepravilne finančne ureditve za stroške, nastale zaradi storitev, ki se izvajajo na čezmejnih območjih, kot je navedeno v uvodnih izjavah 56 do 62;

| (d) | nepravilno razporejanje priletnih stroškov med navigacijskimi službami zračnega prometa na rutah in terminalih v zvezi z družbo skeyes, kot je navedeno v uvodnih izjavah 63 do 67; |
| --- | --- |

(d)

nepravilno razporejanje priletnih stroškov med navigacijskimi službami zračnega prometa na rutah in terminalih v zvezi z družbo skeyes, kot je navedeno v uvodnih izjavah 63 do 67;

| (e) | nezadostne utemeljitve za previsoke vrednosti belgijskih ciljev glede stroškovne učinkovitosti na terminalih iz uvodnih izjav 125, 126 in 127; |
| --- | --- |

(e)

nezadostne utemeljitve za previsoke vrednosti belgijskih ciljev glede stroškovne učinkovitosti na terminalih iz uvodnih izjav 125, 126 in 127;

| (f) | nepravilno raven največjih finančnih neugodnosti v belgijskih in luksemburških sistemih spodbud, ki podpirajo doseganje ciljev glede zmogljivosti na rutah in zmogljivosti terminalov, kot je navedeno v uvodnih izjavah 128 in 129. |
| --- | --- |

(f)

nepravilno raven največjih finančnih neugodnosti v belgijskih in luksemburških sistemih spodbud, ki podpirajo doseganje ciljev glede zmogljivosti na rutah in zmogljivosti terminalov, kot je navedeno v uvodnih izjavah 128 in 129.

| (135) | Odbor za enotno evropsko nebo ni podal mnenja. Potreben je bil izvedbeni akt, zato je predsedujoči njegov osnutek predložil odboru za pritožbe v nadaljnjo obravnavo. Odbor za pritožbe ni podal mnenja – |
| --- | --- |

(135)

Odbor za enotno evropsko nebo ni podal mnenja. Potreben je bil izvedbeni akt, zato je predsedujoči njegov osnutek predložil odboru za pritožbe v nadaljnjo obravnavo. Odbor za pritožbe ni podal mnenja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Belgija in Luksemburg opredelita in Komisiji sporočita korektivne ukrepe za doseganje skladnosti nacionalnih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti z vseevropskimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za tretje referenčno obdobje, in sicer v treh mesecih od datuma sprejetja tega sklepa.

2.   Belgija in Luksemburg začneta uporabljati navedene korektivne ukrepe v zvezi z družbo skeyes in območnim centrom kontrole zračnega prometa za zgornje maastrichtsko območje (MUAC) v tretjem referenčnem obdobju. Navedeni ukrepi zagotovijo znižanje ugotovljenih stroškov za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja na rutah za znesek, ki zagotavlja skladnost nacionalnih ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti z vseevropskimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti. Belgija in Luksemburg bosta natančneje določila navedeni znesek na podlagi rezultatov pregleda skladnosti iz uvodne izjave 131 tega sklepa, Komisija pa ga bo preverila v okviru svoje ocene na podlagi člena 15(7) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/317 ob upoštevanju dokazov, pridobljenih z navedenim pregledom skladnosti. Korektivni ukrepi bodo zagotovili znižanje operativnih stroškov družbe skeyes in centra MUAC.

3.   Belgija in Luksemburg lahko pri določanju korektivnih ukrepov upoštevata tudi predlagane dodatne ukrepe iz Priloge.

4.   Belgija in Luksemburg v svoja zadevna načrta izvedbe vključita informacije, ki kažejo, da bosta družba skeyes in center MUAC učinkovito izvedla korektivne ukrepe.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo in Veliko vojvodstvo Luksemburg.

V Bruslju, 16. junija 2023

Za Komisijo

Adina-Ioana VĂLEAN

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

1

(2)  
  UL L 56, 25.2.2019, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 z dne 3. novembra 2020 o izrednih ukrepih za tretje referenčno obdobje (2020–2024) načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu zaradi pandemije COVID-19 (UL L 366, 4.11.2020, str. 7).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/891 z dne 2. junija 2021 o določitvi revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za omrežje za upravljanje zračnega prometa za tretje referenčno obdobje (2020–2024) in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/903 (UL L 195, 3.6.2021, str. 3).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/728 z dne 13. aprila 2022 o neskladnosti nekaterih ciljev uspešnosti iz osnutkov nacionalnih načrtov izvedbe ali načrtov izvedbe na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, ki so jih v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta predložili Belgija, Nemčija, Grčija, Francija, Ciper, Latvija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Romunija in Švedska, z vseevropskimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje ter o določitvi priporočil za revizijo navedenih ciljev (UL L 135, 12.5.2022, str. 4).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/780 z dne 13. aprila 2022 o neskladnosti nekaterih ciljev uspešnosti, vključenih v osnutek načrta izvedbe na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki ga je Švica predložila v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje ter o določitvi priporočil za revizijo navedenih ciljev (UL L 139, 18.5.2022, str. 218).

6

(7)  Sklep Komisije (EU) 2022/2255 z dne 24. oktobra 2022 o začetku podrobnega pregleda nekaterih ciljev uspešnosti iz revidiranega osnutka načrta izvedbe za tretje referenčno obdobje, ki so ga na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta predložili Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska (UL L 297, 17.11.2022, str. 71).

7

(8)  Sklep Komisije (EU) 2023/176 z dne 14. decembra 2022 o skladnosti ciljev uspešnosti, vključenih v revidirani osnutek načrta izvedbe, ki ga je Francija predložila v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje (UL L 25, 27.1.2023, str. 70).

8

(9)  Sklep Komisije (EU) 2023/177 z dne 14. decembra 2022 o skladnosti ciljev uspešnosti, vključenih v revidirani osnutek načrta izvedbe, ki ga je Nemčija predložila v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje (UL L 25, 27.1.2023, str. 79).

9

(10)  Sklep Komisije (EU) 2023/179 z dne 14. decembra 2022 o skladnosti ciljev uspešnosti, vključenih v revidirani osnutek načrta izvedbe, ki ga je Nizozemska predložila v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za tretje referenčno obdobje (UL L 25, 27.1.2023, str. 95).

10

(11)  Sestavljena letna stopnja rasti.

11

(12)  Sestavljena letna stopnja rasti.

12

(13)  Stroški, ki so nastali za Belgijo in Luksemburg glede na Mednarodno konvencijo Eurocontrol o sodelovanju za varnost zračne plovbe z dne 13. decembra 1960 (kakor je bila nazadnje spremenjena), so vključeni v stroške nacionalnih nadzornih organov.

13

(14)  Kontrola zračnega prometa Nizozemska (LVNL).

14

(15)  Kot je določeno v členu 6 Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2021/891.

15

(16)  Stroški na enoto družbe skeyes in organa LVNL izključujejo enote služb, ki jih je mogoče pripisati centru MUAC znotraj njihovih zadevnih območij zaračunavanja. Stroški na enoto za družbo skeyes in organ LVNL zajemajo vse navigacijske službe zračnega prometa na rutah, vključno z meteorološkimi službami, ki jih na Nizozemskem zagotavlja izvajalec meteoroloških služb, ločen od organa LVNL.

16

(17)  Kraljevi odlok z dne 23. aprila 2017.

17

(18)  Sporazum o storitvah v zračnem prometu ter delovanju objektov in naprav, ki jih zagotavlja in upravlja EUROCONTROL v območnem centru kontrole zračnega prometa za maastrichtsko območje, podpisan 25. novembra 1986.

18

(19)  Delovanje centra MUAC je razdeljeno na tri sektorske skupine, in sicer bruseljsko sektorsko skupino, sektorsko skupino DECO in hannovrsko sektorsko skupino.

19

(20)  Izračunano na podlagi izhodiščne vrednosti za leto 2014.

20

(21)  Uvodna izjava 22 Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (UL L 96, 31.3.2004, str. 10).

21

(22)  Na podlagi predpostavk o prometu iz osnovne napovedi prometa službe Eurocontrola STATFOR iz oktobra 2021.

22

(23)  Znesek, ki odraža delež stroškov ukrepa 1, o katerem je Komisija ugotovila, da je potreben in sorazmeren za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti glede zmogljivosti v skladu z ugotovitvami iz uvodne izjave 82.

23

(24)  Znesek, ki odraža delež stroškov ukrepa 2, o katerem je Komisija ugotovila, da je potreben in sorazmeren za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti glede zmogljivosti v skladu z ugotovitvami iz uvodne izjave 90.

24

---

PRILOGA

PREDLAGANI DODATNI UKREPI

Belgija in Luksemburg lahko sprejmeta naslednje ukrepe za odpravljanje neskladnosti ciljev uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za belgijsko in luksemburško območje zaračunavanja z vseevropskimi cilji uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti:

| (1) | spremenita režim funkcionalne razpoložljivosti sistema DISPO, ki se uporablja v Belgiji, v smislu zmanjšanja njegovega vpliva na stroškovno osnovo belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja; |
| --- | --- |

(1)

spremenita režim funkcionalne razpoložljivosti sistema DISPO, ki se uporablja v Belgiji, v smislu zmanjšanja njegovega vpliva na stroškovno osnovo belgijskega in luksemburškega območja zaračunavanja;

| (2) | odpovesta se donosnosti lastniškega kapitala družbe skeyes, ki naj bi se obračunala kot del stroškov kapitala; |
| --- | --- |

(2)

odpovesta se donosnosti lastniškega kapitala družbe skeyes, ki naj bi se obračunala kot del stroškov kapitala;

| (3) | uporabnikom zračnega prostora z izrednim znižanjem stroškov povrneta presežek iz leta 2022, ki izhaja iz mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, ali iz razlike med ugotovljenimi in dejanskimi stroški. |
| --- | --- |

(3)

uporabnikom zračnega prostora z izrednim znižanjem stroškov povrneta presežek iz leta 2022, ki izhaja iz mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, ali iz razlike med ugotovljenimi in dejanskimi stroški.

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/139 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/139

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1337

z dne 22. junija 2023

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 glede ukrepov v nujnih primerih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4335)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 259(1), točka (c), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Visokopatogena aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, ki lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine ter povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. Virusi visokopatogene aviarne influence lahko okužijo ptice selivke, te pa jih nato lahko razširijo prek velikih razdalj med svojimi jesenskimi in spomladanskimi migracijami. Prisotnost virusov visokopatogene aviarne influence pri divjih pticah torej pomeni stalno grožnjo za neposreden in posreden vnos teh virusov v obrate, v katerih gojijo perutnino ali ptice v ujetništvu. Ob izbruhu visokopatogene aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi v druge obrate, v katerih gojijo perutnino ali ptice v ujetništvu. |
| --- | --- |

(1)

Visokopatogena aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, ki lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine ter povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. Virusi visokopatogene aviarne influence lahko okužijo ptice selivke, te pa jih nato lahko razširijo prek velikih razdalj med svojimi jesenskimi in spomladanskimi migracijami. Prisotnost virusov visokopatogene aviarne influence pri divjih pticah torej pomeni stalno grožnjo za neposreden in posreden vnos teh virusov v obrate, v katerih gojijo perutnino ali ptice v ujetništvu. Ob izbruhu visokopatogene aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi v druge obrate, v katerih gojijo perutnino ali ptice v ujetništvu.

| (2) | Uredba (EU) 2016/429 določa nov zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ki se prenašajo na živali ali ljudi. Visokopatogena aviarna influenca ustreza opredelitvi bolezni s seznama v navedeni uredbi, zanjo pa veljajo v njej določena pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Poleg tega Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama, vključno z ukrepi za obvladovanje bolezni za visokopatogeno aviarno influenco. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2016/429 določa nov zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ki se prenašajo na živali ali ljudi. Visokopatogena aviarna influenca ustreza opredelitvi bolezni s seznama v navedeni uredbi, zanjo pa veljajo v njej določena pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Poleg tega Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama, vključno z ukrepi za obvladovanje bolezni za visokopatogeno aviarno influenco.

| (3) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/641 (3) je bil sprejet v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa ukrepe v nujnih primerih na ravni Unije zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/641 (3) je bil sprejet v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa ukrepe v nujnih primerih na ravni Unije zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence.

| (4) | Natančneje, Izvedbeni sklep (EU) 2021/641 določa, da morajo zaščitna območja, ogrožena območja in dodatna območja z omejitvami, ki jih države članice po izbruhih visokopatogene aviarne influence vzpostavijo v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, obsegati vsaj območja, navedena kot zaščitna območja, ogrožena območja in dodatna območja z omejitvami v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, Izvedbeni sklep (EU) 2021/641 določa, da morajo zaščitna območja, ogrožena območja in dodatna območja z omejitvami, ki jih države članice po izbruhih visokopatogene aviarne influence vzpostavijo v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, obsegati vsaj območja, navedena kot zaščitna območja, ogrožena območja in dodatna območja z omejitvami v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (5) | Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 je bila nedavno spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2023/1175 (4), in sicer po izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini ali pticah v ujetništvu v Franciji, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(5)

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 je bila nedavno spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2023/1175 (4), in sicer po izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini ali pticah v ujetništvu v Franciji, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo.

| (6) | Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2023/1175 je Francija obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence v obratu, v katerem gojijo ptice v ujetništvu, v upravni regiji Occitania. |
| --- | --- |

(6)

Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2023/1175 je Francija obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence v obratu, v katerem gojijo ptice v ujetništvu, v upravni regiji Occitania.

| (7) | Pristojni organ Francije je sprejel potrebne ukrepe za obvladovanje bolezni v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, vključno z vzpostavitvijo zaščitnih in ogroženih območij okoli tega izbruha. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organ Francije je sprejel potrebne ukrepe za obvladovanje bolezni v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, vključno z vzpostavitvijo zaščitnih in ogroženih območij okoli tega izbruha.

| (8) | Komisija je v sodelovanju s Francijo proučila ukrepe za obvladovanje bolezni, ki jih je sprejela navedena država članica, in presodila, da so meje zaščitnih in ogroženih območij v Franciji, ki jih je vzpostavil pristojni organ navedene države članice, dovolj oddaljene od obrata, v katerem je bil potrjen izbruh visokopatogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v sodelovanju s Francijo proučila ukrepe za obvladovanje bolezni, ki jih je sprejela navedena država članica, in presodila, da so meje zaščitnih in ogroženih območij v Franciji, ki jih je vzpostavil pristojni organ navedene države članice, dovolj oddaljene od obrata, v katerem je bil potrjen izbruh visokopatogene aviarne influence.

| (9) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju s Francijo takoj opredeliti zaščitna in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila navedena država članica v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(9)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju s Francijo takoj opredeliti zaščitna in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila navedena država članica v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687.

| (10) | Zato bi bilo treba v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 spremeniti območja, navedena za Francijo kot okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 spremeniti območja, navedena za Francijo kot okužena in ogrožena območja.

| (11) | V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije, da se bodo upoštevala zaščitna in ogrožena območja, ki jih je ustrezno vzpostavila Francija, in sicer v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, ter trajanje ukrepov, ki se na njih izvajajo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije, da se bodo upoštevala zaščitna in ogrožena območja, ki jih je ustrezno vzpostavila Francija, in sicer v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, ter trajanje ukrepov, ki se na njih izvajajo.

| (12) | Izvedbeni sklep (EU) 2021/641 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Izvedbeni sklep (EU) 2021/641 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem visokopatogene aviarne influence je pomembno, da spremembe Izvedbenega sklepa (EU) 2021/641 iz tega sklepa začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(13)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem visokopatogene aviarne influence je pomembno, da spremembe Izvedbenega sklepa (EU) 2021/641 iz tega sklepa začnejo veljati čim prej.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 22. junija 2023

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/641 z dne 16. aprila 2021 glede ukrepov v nujnih primerih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah (UL L 134, 20.4.2021, str. 166).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1175 z dne 12. junija 2023 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2021/641 glede ukrepov v nujnih primerih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah (UL L 155, 16.6.2023, str. 36).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

Del A

Zaščitna območja v zadevnih državah članicah *, kot so navedena v členih 1 in 2:

Država članica: Francija

| Referenčna številka ADIS za izbruh | Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 39 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- | --- |
| Department: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 5.7.2023 |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 22.6.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 22.6.2023 |

Referenčna številka ADIS za izbruh

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 39 Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Department: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

5.7.2023

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

22.6.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

22.6.2023

Del B

Ogrožena območja v zadevnih državah članicah *, kot so navedena v členih 1 in 3:

Država članica: Nemčija

| Referenčna številka ADIS za izbruh | Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 55 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- | --- |
| BAYERN |
| DE-HPAI (P)-2023-00026 | Landkreis Regensburg

  Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der
  Gemeinden:

  Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

  Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

  Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

  Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

  Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

  Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn | 29.6.2023 |
| Landkreis Regensburg

  Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg | 21.6.2023 – 29.6.2023 |
| Landkreis Schwandorf


  Stadt Nittenau


  Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

  Stadt Burglengenfeld


  Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

  Stadt Teublitz


  Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz | 29.6.2023 |
| Landkreis Schwandorf

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

  Betroffen sind:


  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteile: Waldgebiete | 21.6.2023 – 29.6.2023 |
| Stadt Regensburg

  Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.
  Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen. | 29.6.2023 |

Referenčna številka ADIS za izbruh

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 55 Delegirane uredbe (EU) 2020/687

BAYERN

DE-HPAI (P)-2023-00026

Landkreis Regensburg

Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der

Gemeinden:

Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn

29.6.2023

Landkreis Regensburg

Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg

21.6.2023 – 29.6.2023

Landkreis Schwandorf

Stadt Nittenau

Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

Stadt Burglengenfeld

Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

Stadt Teublitz

Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz

29.6.2023

Landkreis Schwandorf

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

Betroffen sind:

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteile: Waldgebiete

21.6.2023 – 29.6.2023

Stadt Regensburg

Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.

Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen.

29.6.2023

Država članica: Francija

| Referenčna številka ADIS za izbruh | Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 55 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- | --- |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route"
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  ARROUEDE
  AUSSOS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BAZUGUES
  BELLEGARDE
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BETCAVE-AGUIN
  BEZOLLES
  BEZUES-BAJON
  BIRAN
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CABAS-LOUMASSES
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CLERMONT-POUYGUILLES
  COURRENSAN
  CUELAS
  DUFFORT
  DURBAN
  ESTIPOUY
  GALIAX
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  GOUX
  IDRAC-RESPAILLES
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  L'ISLE-DE-NOE
  LABEJAN
  LADEVEZE-VILLE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAGUERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAVERAET
  LE BROUILH-MONBERT
  LOUBERSAN
  LOUSLITGES
  MANAS-BASTANOUS
  MANENT-MONTANE
  MARAMBAT
  MARCIAC
  MASCARAS
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONFERRAN-PLAVES
  MONGUILHEM
  MONLAUR-BERNET
  MONLEZUN
  MONT-D'ASTARAC
  MONT-DE-MARRAST
  MONTIES
  MOUCHES
  MOUREDE
  NOULENS
  ORNEZAN
  PANASSAC
  PLAISANCE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  PROJAN
  RAMOUZENS
  RICOURT
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SADEILLAN
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MEDARD
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINTE-DODE
  SAMARAN
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SERE
  TACHOIRES
  TIESTE-URAGNOUX
  TUDELLE | 21.7.2023 |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 6.7.2023 – 21.7.2023 |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Amou
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Banos
  Bas-Mauco
  Betbezer-d'Armagnac
  Beyries
  Bonnegarde
  Bougue
  Brassempouy
  Castaignos-Souslens
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Coudures
  Créon-d'Armagnac
  Dumes
  Escalans
  Estigarde
  Eyres-Moncube
  Le Frêche
  Gabarret
  Gaujacq
  Hagetmau
  Haut-Mauco
  Herré
  Horsarrieu
  Laglorieuse
  Lamothe
  Lauret
  Mant
  Marpaps
  Mazerolles
  Monget
  Monségur
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Mouscardès
  Nassiet
  Ossages
  Parleboscq
  Perquie
  Pomarez
  Pujo-le-Plan
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Sever (Ouest D933.S)
  Sarraziet
  Serres-Gaston
  Tilh
  Villeneuve-de-Marsan | 8.7.2023 |
| Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 23.6.2023 – 8.7.2023 |
| Department: Lot-et-Garonne (47) |
| FR-HPAI(P)-2023-00104 | SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023 |
| Department: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| FR-HPAI(P)-2023-00135 | BAIGTS-DE-BEARN
  BALANSUN
  BERENX
  BIRON
  CASTETIS
  LAA-MONDRANS
  LACADEE
  LANNEPLAA
  MESPLEDE
  "ORTHEZ
  Au sud de la route de Dax (D947)
  et au sud de la route de Bonnut (D56)"
  PUYOO
  RAMOUS
  "SAINT-BOES
  A l’ouest de la route de Dax (D947)"
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SALLES-MONGISCARD
  SARPOURENX
  SAULT-DE-NAVAILLES | 23.6.2023 |
| BONNUT
  "ORTHEZ
  Au nord de la route de Dax (D947)
  et au nord de la route de Bonnut (D56)"
  "SAINT-BOES
  A l’est de la route de Dax (D947)"
  SALLESPISSE | 15.6.2023 – 23.6.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARNE
  AURIEBAT
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GAUSSAN
  GUIZERIX
  HACHAN
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LARAN
  LARROQUE
  LASSALES
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONLONG
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SAUVETERRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIEUZOS | 1.7.2023 |
| ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 23.6.2023 –
  1.7.2023 |

Referenčna številka ADIS za izbruh

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 55 Delegirane uredbe (EU) 2020/687

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

ARROUEDE

AUSSOS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BASSOUES

BAZIAN

BAZUGUES

BELLEGARDE

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BETCAVE-AGUIN

BEZOLLES

BEZUES-BAJON

BIRAN

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CABAS-LOUMASSES

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUX-D'ANGLES

CAZENEUVE

CHELAN

CLERMONT-POUYGUILLES

COURRENSAN

CUELAS

DUFFORT

DURBAN

ESTIPOUY

GALIAX

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

GOUX

IDRAC-RESPAILLES

JU-BELLOC

JUSTIAN

L'ISLE-DE-NOE

LABEJAN

LADEVEZE-VILLE

LAGRAULET-DU-GERS

LALANNE-ARQUE

LAMAGUERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAVERAET

LE BROUILH-MONBERT

LOUBERSAN

LOUSLITGES

MANAS-BASTANOUS

MANENT-MONTANE

MARAMBAT

MARCIAC

MASCARAS

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONCORNEIL-GRAZAN

MONFERRAN-PLAVES

MONGUILHEM

MONLAUR-BERNET

MONLEZUN

MONT-D'ASTARAC

MONT-DE-MARRAST

MONTIES

MOUCHES

MOUREDE

NOULENS

ORNEZAN

PANASSAC

PLAISANCE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PRECHAC-SUR-ADOUR

PROJAN

RAMOUZENS

RICOURT

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SADEILLAN

SAINT-CHRISTAUD

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MEDARD

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINTE-DODE

SAMARAN

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SERE

TACHOIRES

TIESTE-URAGNOUX

TUDELLE

21.7.2023

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

6.7.2023 – 21.7.2023

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Amou

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Banos

Bas-Mauco

Betbezer-d'Armagnac

Beyries

Bonnegarde

Bougue

Brassempouy

Castaignos-Souslens

Castel-Sarrazin

Cauna

Coudures

Créon-d'Armagnac

Dumes

Escalans

Estigarde

Eyres-Moncube

Le Frêche

Gabarret

Gaujacq

Hagetmau

Haut-Mauco

Herré

Horsarrieu

Laglorieuse

Lamothe

Lauret

Mant

Marpaps

Mazerolles

Monget

Monségur

Mont-de-Marsan

Montégut

Mouscardès

Nassiet

Ossages

Parleboscq

Perquie

Pomarez

Pujo-le-Plan

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Sever (Ouest D933.S)

Sarraziet

Serres-Gaston

Tilh

Villeneuve-de-Marsan

8.7.2023

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

23.6.2023 – 8.7.2023

Department: Lot-et-Garonne (47)

FR-HPAI(P)-2023-00104

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023

Department: Pyrénées-Atlantiques (64)

FR-HPAI(P)-2023-00135

BAIGTS-DE-BEARN

BALANSUN

BERENX

BIRON

CASTETIS

LAA-MONDRANS

LACADEE

LANNEPLAA

MESPLEDE

"ORTHEZ

Au sud de la route de Dax (D947)

et au sud de la route de Bonnut (D56)"

PUYOO

RAMOUS

"SAINT-BOES

A l’ouest de la route de Dax (D947)"

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SALLES-MONGISCARD

SARPOURENX

SAULT-DE-NAVAILLES

23.6.2023

BONNUT

"ORTHEZ

Au nord de la route de Dax (D947)

et au nord de la route de Bonnut (D56)"

"SAINT-BOES

A l’est de la route de Dax (D947)"

SALLESPISSE

15.6.2023 – 23.6.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARNE

AURIEBAT

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GAUSSAN

GUIZERIX

HACHAN

HERES

LABATUT-RIVIERE

LARAN

LARROQUE

LASSALES

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONLONG

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SAUVETERRE

TRIE-SUR-BAISE

VIEUZOS

1.7.2023

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

23.6.2023 –

1.7.2023

Država članica: Poljska

| Referenčna številka ADIS za izbruh | Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 55 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00068 | W województwie warmińsko – mazurskim:






  1. | W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki, |

Referenčna številka ADIS za izbruh

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 55 Delegirane uredbe (EU) 2020/687

PL-HPAI(P)-2023-00068

W województwie warmińsko – mazurskim:

1.

W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki,

| 2. | W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki, |
| --- | --- |

2.

W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki,

| 3. | W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak, |
| --- | --- |

3.

W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak,

| 4. | Miasto Kętrzyn |
| --- | --- |

4.

Miasto Kętrzyn

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe, |
| --- | --- |

1.

w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy, |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy,

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki

w powiecie węgorzewskim.

25.6.2023

W województwie warmińsko – mazurskim:

| 1. | W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec |
| --- | --- |

1.

W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, |
| --- | --- |

1.

W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba

w powiecie węgorzewskim.

17.6.2023 – 25.6.2023

Del C

Dodatna območja z omejitvami v zadevnih državah članicah *, kot so navedena v členih 1 in 3a:

Država članica: Francija

| Območje zajema: | Datum, do katerega se izvajajo ukrepi v skladu s členom 3a |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 21.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ANTRAS
  AUCH
  AUTERIVE
  AUX-AUSSAT
  AYGUETINTE
  BEAUCAIRE
  BEAUMONT
  BECCAS
  BETPLAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BONAS
  BOUCAGNERES
  BOULAUR
  CASSAIGNE
  CASTELNAU-BARBARENS
  CASTERA-VERDUZAN
  CASTEX
  CASTIN
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  DURAN
  ESTAMPES
  FAGET-ABBATIAL
  FOURCES
  GAUJAC
  GAUJAN
  HAGET
  HAULIES
  JEGUN
  LAAS
  LAGARDERE
  LAGUIAN-MAZOUS
  LAMAZERE
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LARTIGUE
  LASSERAN
  LASSEUBE-PROPRE
  LAURAET
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANSENCOME
  MARSEILLAN
  MIELAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONGAUSY
  MONPARDIAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTREAL
  MOUCHAN
  ORBESSAN
  ORDAN-LARROQUE
  PALLANNE
  PAVIE
  PELLEFIGUE
  PESSAN
  SABAILLAN
  SAINT-ELIX
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-LARY
  SAINT-MAUR
  SAINT-PUY
  SANSAN
  SARAMON
  SARCOS
  SEMBOUES
  SEMEZIES-CACHAN
  SIMORRE
  TILLAC
  TOURNAN
  TRAVERSERES
  TRONCENS
  VALENCE-SUR-BAISE
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  SADEILLAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-BLANCARD | 21.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Argelos
  Baigts
  Bassercles
  Bastennes
  Baudignan
  Bergouey
  Bostens
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Castelnau-Chalosse
  Castelner
  Caupenne
  Cazalis
  Clermont
  Doazit
  Donzacq
  Estibeaux
  Gaillères
  Garrey
  Gibret
  Gouts
  Habas
  Hauriet
  Labastide-Chalosse
  Labatut
  Lacquy
  Lacrabe
  Lahosse
  Larbey
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Misson
  Momuy
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Morganx
  Mugron
  Nerbis
  Nousse
  Ozourt
  Peyre
  Poudenx
  Pouillon
  Pouydesseaux
  Poyartin
  Rimbez-et-Baudiets
  Roquefort
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-du-Gave
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Martin-d'Oney
  Sarbazan
  Serreslous-et-Arribans
  Sorde-l'Abbaye
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Toulouzette
  Uchacq-et-Parentis
  Vielle-Soubiran | 8.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
| ANDREIN
  ARGAGNON
  ARGET
  AUDAUX
  BARRAUTE-CAMU
  BELLOCQ
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETBON
  CASTETNER
  HAGETAUBIN
  L'HOPITAL-D'ORION
  LAAS
  LABEYRIE
  LAGOR
  LAHONTAN
  LOUBIENG
  MASLACQ
  MONT
  NARP
  ORAAS
  ORION
  ORRIULE
  OSSENX
  OZENX-MONTESTRUCQ
  SAINT-MEDARD
  SALIES-DE-BEARN
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN | 23.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANSOST
  ARNE
  ARTAGNAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  BUZON
  CAIXON
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESCAUNETS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GARDERES
  GAUSSAN
  GENSAC
  GUIZERIX
  HACHAN
  HAGEDET
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LAFITOLE
  LAHITTE-TOUPIERE
  LARAN
  LARREULE
  LARROQUE
  LASCAZERES
  LASSALES
  LIAC
  LUQUET
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONFAUCON
  MONLONG
  NOUILHAN
  ORGAN
  OROIX
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SARRIAC-BIGORRE
  SAUVETERRE
  SEGALAS
  SERON
  SOMBRUN
  SOUBLECAUSE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIC-EN-BIGORRE
  VIDOUZE
  VIEUZOS
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 1.7.2023 |

Območje zajema:

Datum, do katerega se izvajajo ukrepi v skladu s členom 3a

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

21.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ANTRAS

AUCH

AUTERIVE

AUX-AUSSAT

AYGUETINTE

BEAUCAIRE

BEAUMONT

BECCAS

BETPLAN

BLOUSSON-SERIAN

BONAS

BOUCAGNERES

BOULAUR

CASSAIGNE

CASTELNAU-BARBARENS

CASTERA-VERDUZAN

CASTEX

CASTIN

CAZAUX-VILLECOMTAL

DURAN

ESTAMPES

FAGET-ABBATIAL

FOURCES

GAUJAC

GAUJAN

HAGET

HAULIES

JEGUN

LAAS

LAGARDERE

LAGUIAN-MAZOUS

LAMAZERE

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LARTIGUE

LASSERAN

LASSEUBE-PROPRE

LAURAET

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANSENCOME

MARSEILLAN

MIELAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONGAUSY

MONPARDIAC

MONTEGUT-ARROS

MONTREAL

MOUCHAN

ORBESSAN

ORDAN-LARROQUE

PALLANNE

PAVIE

PELLEFIGUE

PESSAN

SABAILLAN

SAINT-ELIX

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-LARY

SAINT-MAUR

SAINT-PUY

SANSAN

SARAMON

SARCOS

SEMBOUES

SEMEZIES-CACHAN

SIMORRE

TILLAC

TOURNAN

TRAVERSERES

TRONCENS

VALENCE-SUR-BAISE

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

SADEILLAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-BLANCARD

21.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Argelos

Baigts

Bassercles

Bastennes

Baudignan

Bergouey

Bostens

Campagne

Campet-et-Lamolère

Castelnau-Chalosse

Castelner

Caupenne

Cazalis

Clermont

Doazit

Donzacq

Estibeaux

Gaillères

Garrey

Gibret

Gouts

Habas

Hauriet

Labastide-Chalosse

Labatut

Lacquy

Lacrabe

Lahosse

Larbey

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Misson

Momuy

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Morganx

Mugron

Nerbis

Nousse

Ozourt

Peyre

Poudenx

Pouillon

Pouydesseaux

Poyartin

Rimbez-et-Baudiets

Roquefort

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-du-Gave

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Martin-d'Oney

Sarbazan

Serreslous-et-Arribans

Sorde-l'Abbaye

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Toulouzette

Uchacq-et-Parentis

Vielle-Soubiran

8.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64)

ANDREIN

ARGAGNON

ARGET

AUDAUX

BARRAUTE-CAMU

BELLOCQ

BUGNEIN

BURGARONNE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETBON

CASTETNER

HAGETAUBIN

L'HOPITAL-D'ORION

LAAS

LABEYRIE

LAGOR

LAHONTAN

LOUBIENG

MASLACQ

MONT

NARP

ORAAS

ORION

ORRIULE

OSSENX

OZENX-MONTESTRUCQ

SAINT-MEDARD

SALIES-DE-BEARN

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

23.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANSOST

ARNE

ARTAGNAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

BUZON

CAIXON

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESCAUNETS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GARDERES

GAUSSAN

GENSAC

GUIZERIX

HACHAN

HAGEDET

HERES

LABATUT-RIVIERE

LAFITOLE

LAHITTE-TOUPIERE

LARAN

LARREULE

LARROQUE

LASCAZERES

LASSALES

LIAC

LUQUET

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONFAUCON

MONLONG

NOUILHAN

ORGAN

OROIX

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SARRIAC-BIGORRE

SAUVETERRE

SEGALAS

SERON

SOMBRUN

SOUBLECAUSE

TRIE-SUR-BAISE

VIC-EN-BIGORRE

VIDOUZE

VIEUZOS

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-BEARN

1.7.2023

| * | V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, za namene te priloge sklici na državo članico vključujejo Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko. |
| --- | --- |

*

---

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/162

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1338

z dne 28. junija 2023

o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nekatere otroške in sorodne proizvode v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) in zlasti člena 4(1), točka (a), Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2001/95/ES se uporablja za vse proizvode, kot so opredeljeni v njenem členu 2(a), če v pravilih prava Unije, ki urejajo varnost zadevnih proizvodov, ni posebnih določb z istim ciljem. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/95/ES se uporablja za vse proizvode, kot so opredeljeni v njenem členu 2(a), če v pravilih prava Unije, ki urejajo varnost zadevnih proizvodov, ni posebnih določb z istim ciljem.

| (2) | Za proizvode, ki so v skladu z nacionalnimi standardi, s katerimi so preneseni evropski standardi, pripravljeni na podlagi Direktive 2001/95/ES in katerih sklice je Komisija objavila v Uradnem listu Evropske unije, velja domneva o varnosti. |
| --- | --- |

(2)

Za proizvode, ki so v skladu z nacionalnimi standardi, s katerimi so preneseni evropski standardi, pripravljeni na podlagi Direktive 2001/95/ES in katerih sklice je Komisija objavila v Uradnem listu Evropske unije, velja domneva o varnosti.

| (3) | Z novo agendo za potrošnike iz leta 2020 (2) se Komisija zavezuje, da bo okrepila varnost otroških proizvodov glede na posebno ranljivost te kategorije potrošnikov, in sicer s sprejetjem varnostnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za navedene proizvode. Več kot 20 % vseh proizvodov, ki so bili v letih 2020 in 2021 v sistemu Unije za hitro opozarjanje „Safety Gate“, prej znanem kot sistem hitre izmenjave informacij (RAPEX), prijavljeni kot nevarni, je bilo otroških proizvodov. Poleg tega namerava Komisija s svojim sporočilom z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ (3) zlasti povečati varnost otrok pred nevarnimi kemikalijami v potrošniških izdelkih, ki so jim namenjeni. |
| --- | --- |

(3)

Z novo agendo za potrošnike iz leta 2020 (2) se Komisija zavezuje, da bo okrepila varnost otroških proizvodov glede na posebno ranljivost te kategorije potrošnikov, in sicer s sprejetjem varnostnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za navedene proizvode. Več kot 20 % vseh proizvodov, ki so bili v letih 2020 in 2021 v sistemu Unije za hitro opozarjanje „Safety Gate“, prej znanem kot sistem hitre izmenjave informacij (RAPEX), prijavljeni kot nevarni, je bilo otroških proizvodov. Poleg tega namerava Komisija s svojim sporočilom z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ (3) zlasti povečati varnost otrok pred nevarnimi kemikalijami v potrošniških izdelkih, ki so jim namenjeni.

| (4) | Komisija je že sprejela Sklep 2010/9/EU (4) o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati evropski standardi za kopalne obroče, kopalne pripomočke ter kopalne kadi in stojala za kadi za dojenčke in male otroke, Sklep 2010/376/EU (5) o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati evropski standardi za nekatere proizvode v spalnem okolju otrok, in Sklep 2013/121/EU (6) o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nekatere stole za otroke. Vendar je treba poleg navedenih sklepov določiti zahteve, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za širšo skupino otroških in sorodnih proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je že sprejela Sklep 2010/9/EU (4) o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati evropski standardi za kopalne obroče, kopalne pripomočke ter kopalne kadi in stojala za kadi za dojenčke in male otroke, Sklep 2010/376/EU (5) o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati evropski standardi za nekatere proizvode v spalnem okolju otrok, in Sklep 2013/121/EU (6) o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nekatere stole za otroke. Vendar je treba poleg navedenih sklepov določiti zahteve, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za širšo skupino otroških in sorodnih proizvodov.

| (5) | Pravila o varnosti igrač so določena v Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Vendar se za vidike in nevarnosti oziroma vrste nevarnosti, ki jih Direktiva 2009/48/ES ne zajema, uporablja Direktiva 2001/95/ES. Zato bi moral ta sklep vključevati zahteve, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za otroške in sorodne proizvode, če nevarnosti oziroma vrste nevarnosti niso zajete z Direktivo 2009/48/ES. |
| --- | --- |

(5)

Pravila o varnosti igrač so določena v Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Vendar se za vidike in nevarnosti oziroma vrste nevarnosti, ki jih Direktiva 2009/48/ES ne zajema, uporablja Direktiva 2001/95/ES. Zato bi moral ta sklep vključevati zahteve, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za otroške in sorodne proizvode, če nevarnosti oziroma vrste nevarnosti niso zajete z Direktivo 2009/48/ES.

| (6) | Varnostne zahteve so potrebne za pripravo in posodobitev evropskih standardov za nekatere otroške in sorodne proizvode. Z navedenimi zahtevami je treba zagotoviti, da proizvodi, ki so v skladu z navedenimi standardi, izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo iz člena 3 Direktive 2001/95/ES. |
| --- | --- |

(6)

Varnostne zahteve so potrebne za pripravo in posodobitev evropskih standardov za nekatere otroške in sorodne proizvode. Z navedenimi zahtevami je treba zagotoviti, da proizvodi, ki so v skladu z navedenimi standardi, izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo iz člena 3 Direktive 2001/95/ES.

| (7) | Navedene varnostne zahteve bi morale odražati nova znanstvena in tehnična spoznanja ter razvoj trga. Uporaba pristopa na podlagi prepoznavanja nevarnosti omogoča celovito oceno nevarnosti, ki so jim lahko izpostavljeni otroci med uporabo njim namenjenih proizvodov. Poleg tega ta pristop pomaga priznavati in obravnavati negotovosti v zvezi s prihodnjimi novimi proizvodi. Prav tako je s pomočjo formata prepoznavanja nevarnosti lažje primerjati te zahteve in vsebino standardov, kar olajšuje skladnost standardov z zahtevami. Zato je treba pri določanju varnostnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za otroške in sorodne proizvode, uporabiti pristop na podlagi prepoznavanja nevarnosti. |
| --- | --- |

(7)

Navedene varnostne zahteve bi morale odražati nova znanstvena in tehnična spoznanja ter razvoj trga. Uporaba pristopa na podlagi prepoznavanja nevarnosti omogoča celovito oceno nevarnosti, ki so jim lahko izpostavljeni otroci med uporabo njim namenjenih proizvodov. Poleg tega ta pristop pomaga priznavati in obravnavati negotovosti v zvezi s prihodnjimi novimi proizvodi. Prav tako je s pomočjo formata prepoznavanja nevarnosti lažje primerjati te zahteve in vsebino standardov, kar olajšuje skladnost standardov z zahtevami. Zato je treba pri določanju varnostnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za otroške in sorodne proizvode, uporabiti pristop na podlagi prepoznavanja nevarnosti.

| (8) | Ukrepi, določeni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15 Direktive 2001/95/ES – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, določeni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15 Direktive 2001/95/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Področje uporabe

Ta sklep se uporablja za evropske standarde iz člena 4(1) Direktive 2001/95/ES za naslednje proizvode:

| (a) | otroške proizvode, ki so namenjeni temu, da jih nosijo otroci; |
| --- | --- |

(a)

otroške proizvode, ki so namenjeni temu, da jih nosijo otroci;

| (b) | otroške proizvode, ki so namenjeni lajšanju ali zaščiti funkcij sedenja, spanja ali kopanja, nege telesa, sprostitve, prevoza in zgodnjega učenja; |
| --- | --- |

(b)

otroške proizvode, ki so namenjeni lajšanju ali zaščiti funkcij sedenja, spanja ali kopanja, nege telesa, sprostitve, prevoza in zgodnjega učenja;

| (c) | otroške proizvode, ki so namenjeni lajšanju hranjenja, pitja ali sesanja otrok; |
| --- | --- |

(c)

otroške proizvode, ki so namenjeni lajšanju hranjenja, pitja ali sesanja otrok;

| (d) | otroške proizvode, ki ponujajo eno ali več funkcij iz točk (a), (b) in (c) ter eno ali več drugih funkcij; |
| --- | --- |

(d)

otroške proizvode, ki ponujajo eno ali več funkcij iz točk (a), (b) in (c) ter eno ali več drugih funkcij;

| (e) | proizvode, sorodne otroškim proizvodom, vključno z naslednjimi proizvodi:






  (i) | proizvodi in dodatki, posebej zasnovanimi za uporabo z otroškimi proizvodi iz točk (a) do (d) ali v kombinaciji z njimi; |
| --- | --- | --- |

(e)

proizvode, sorodne otroškim proizvodom, vključno z naslednjimi proizvodi:

(i)

proizvodi in dodatki, posebej zasnovanimi za uporabo z otroškimi proizvodi iz točk (a) do (d) ali v kombinaciji z njimi;

| (ii) | proizvodi, ki jih uporabljajo in pritrdijo ali namestijo odrasli in so dostopni otroku oziroma otroku nudijo zaščitno funkcijo. |
| --- | --- |

(ii)

proizvodi, ki jih uporabljajo in pritrdijo ali namestijo odrasli in so dostopni otroku oziroma otroku nudijo zaščitno funkcijo.

Člen 2

Varnostne zahteve

Varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi iz člena 4(1), točka (a), Direktive 2001/95/ES za nekatere otroške in sorodne proizvode iz člena 1 tega sklepa, so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 28. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

1

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Nova agenda za potrošnike – Krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje“ (COM(2020) 696 final z dne 13. novembra 2020).

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ (COM(2020) 667 final z dne 14. oktobra 2020).

3

(4)  Sklep Komisije 2010/9/EU z dne 6. januarja 2010 o varnostnih zahtevah, ki jim v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta morajo ustrezati evropski standardi za kopalne obroče, kopalne pripomočke ter kopalne kadi in stojala za kadi za dojenčke in male otroke (UL L 3, 7.1.2010, str. 23).

4

(5)  Sklep Komisije 2010/376/EU z dne 2. julija 2010 o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati evropski standardi za nekatere proizvode v spalnem okolju otrok, v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 170, 6.7.2010, str. 39).

5

(6)  Sklep Komisije 2013/121/EU z dne 7. marca 2013 o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nekatere stole za otroke v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov (UL L 65, 8.3.2013, str. 23).

6

(7)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1).

7

---

PRILOGA

VARNOSTNE ZAHTEVE, KI JIH MORAJO IZPOLNJEVATI EVROPSKI STANDARDI ZA NEKATERE OTROŠKE IN SORODNE PROIZVODE IZ ČLENA 1

| 1. | Kemična nevarnost | 166 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Toplotna nevarnost | 167 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Nevarnost vnetljivosti | 167 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Nevarnost zagozditve | 168 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Nevarnost zaradi gibljivih delov – vključno z nevarnostjo striženja, ureznine oziroma odreza ali zmečkanja | 168 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nevarnost v zvezi z otroškimi proizvodi, zasnovanimi tako, da se za shranjevanje in prevoz zložijo | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Nevarnost v zvezi z otroškimi proizvodi, zasnovanimi tako, da se za shranjevanje in prevoz razstavijo | 169 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Nevarnost, povezana z mehanizmi za pritrjevanje ter sistemi za odpiranje in zapiranje | 169 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Nevarnost, povezana s proizvodi s kolesci | 170 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Nevarnost zapletanja | 170 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Nevarnost zadavljenja | 170 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Nevarnost zadušitve | 171 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Nevarnost, povezana z dihanjem | 171 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 13. | Nevarnost zaužitja | 171 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Nevarnost vtikanja in vdihavanja | 171 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Nevarne konice, robovi in izbokline | 171 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Nevarnost v zvezi s strukturno celovitostjo | 172 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Nevarnost, povezana z zaščitnimi funkcijami | 172 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Nevarnost, povezana s sistemi za zadrževanje | 173 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Nevarnost, povezana s stabilnostjo | 173 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | Nevarnost padca | 173 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Nevarnost utopitve | 174 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Nevarnost električnega toka | 174 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Nevarnost glede biometrije | 174 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Akustična nevarnost | 174 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Nevarnost sevanja | 174 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Nevarnost radioaktivnosti | 175 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Nevarnost v zvezi s higieno | 175 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Nevarnost, povezana z informacijami, ki spremljajo proizvod | 175 |
| --- | --- | --- |

28.

V tej prilogi so določene varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za otroške in sorodne proizvode iz člena 1 tega sklepa. Namen navedenih zahtev je zagotoviti, da proizvodi, ki so v skladu z navedenimi standardi, izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo iz člena 3(1) Direktive 2001/95/ES.

Otroški proizvodi ne smejo ogrožati varnosti ali zdravja otrok in oskrbovalcev, kadar se uporabljajo v razumno predvidljivih razmerah, ob upoštevanju ravnanja, sposobnosti ali ranljivosti otrok in negovalcev.

Kadar koli je mogoče, se upoštevajo posebne potrebe invalidnih uporabnikov, tako oskrbovalcev kot otrok, da se zagotovi njihova varnost.

Vedno ima prednost vgrajena varnost.

Otroški proizvodi in/ali njihova embalaža se opremijo z ustreznimi informacijami, ki starše in oskrbovalce opozorijo na nevarnosti, ki izhajajo iz same uporabe proizvodov, ter na načine, kako se jim izogniti. To vključuje opozorila (piktograme in/ali besedilo) in navodila za uporabo in/ali vzdrževanje.

Med predvideno življenjsko dobo se ohranijo varnost in varnostne značilnosti otroških proizvodov. Zasnovani in izdelani so tako, da se kakršne koli nevarnosti, povezane z njihovo stalno uporabo v predvideni življenjski dobi, kar najbolj omejijo.

Otroški proizvodi, namenjeni uporabi pri izvajanju storitve, izpolnjujejo posebne zahteve, da se upoštevajo njihova pogostejša raba v daljšem časovnem obdobju ter možnost večjih pritiskov nanje.

Pri pripravi standardov na zahteve Komisije za standardizacijo na podlagi teh varnostnih zahtev je treba upoštevati najnovejše antropometrične podatke, medicinske raziskave, znane zdravstvene nasvete, ki se nanašajo zlasti na varnost otrok (npr. prakse za varno spanje), ter najsodobnejša znanstvena spoznanja in tehnično znanje v zvezi z varnostjo in/ali zdravjem otrok.

Oblikovalci in proizvajalci se morajo zavedati, da nevarnosti v zvezi z otroškimi proizvodi niso omejene na tiste, ki so navedene v tem dokumentu. Poleg tega morajo biti izpolnjena tudi druga pravila Unije glede varnosti proizvodov, kot so pravila o kemični varnosti.

Proučiti je treba tudi dodatne nevarnosti, ki so povezane z varno uporabo in delovanjem proizvodov (vključno z nevarnostmi, povezanimi z umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo, internetno povezljivostjo, varnostjo in zasebnostjo).

Proučiti je treba kakršne koli nevarnosti, povezane s komunikacijo z otrokom, opazovanjem otroka in njegovim nadziranjem na daljavo s strani oskrbovalca.

Telesne, umske in čustvene sposobnosti otrok se razvijajo različno hitro. V vsakem standardu, razvitem za izpolnjevanje teh varnostnih zahtev, je v področju uporabe jasno navedena razvojna stopnja (kot so starostna skupina, teža in višina) in tej so prilagojene varnostne zahteve za proizvod.

Kadar standard ni pripravljen po tem postopku, se v informativni prilogi k standardu obrazložijo odstopanja.

Standardi za otroški proizvod morajo vključevati razmislek glede uporabnosti; zlasti bi morala zasnova otroškega proizvoda omogočati, da lahko proizvod namesti, upravlja in uporablja ena sama odrasla oseba.

Artikli, zasnovani za uporabo z otroškimi proizvodi, vendar za katere veljajo drugi standardi, izpolnjujejo zahteve iz obojih standardov.

1.   KEMIČNA NEVARNOST

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da ni nevarnosti škodljivih učinkov na zdravje otrok ali tretjih oseb (otrok ali odraslih) zaradi izpostavljenosti kemijskim snovem ali zmesem, iz katerih so izdelani otroški proizvodi oziroma ki jih ti vsebujejo, kadar se otroški proizvodi uporabljajo, kot je predvideno, oziroma na razumno predvidljiv način, ob upoštevanju ravnanja otrok, posebne rabe proizvoda in okoliščin izpostavljenosti, ki iz tega izhajajo.

Otroški proizvodi in njihova embalaža so skladni z vso relevantno zakonodajo Unije v zvezi z določenimi kategorijami proizvodov ali z omejitvami določenih snovi in zmesi.

Standardi odražajo najnovejše smernice v zvezi s kemikalijami in se nanašajo zlasti na znanje glede varnosti in zdravja otrok (v zvezi z dajanjem v usta, vdihavanjem in absorpcijo).

Kadar se uporabijo reciklirani materiali, izpolnjujejo iste zahteve kot prvotni materiali.

Pri določanju zahtev glede kemične varnosti otroških proizvodov, na primer z določanjem ustrezne mejne vrednosti za kemikalije, se upoštevajo vse relevantne smernice, predpisi in najnovejša znanstvena dognanja v zvezi s podobnimi proizvodi. Pri oceni je treba uporabiti trenutne najsodobnejše metode testiranja.

Zaradi specifičnih pogojev uporabe (npr. trajanje izpostavljenosti, posebna uporaba proizvoda) je treba pragove prav tako prilagoditi, da se skladajo s predvidljivo uporabo proizvoda.

2.   TOPLOTNA NEVARNOST

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se toplotne nevarnosti kar najbolj omejijo. Upoštevajo se ravnanje otrok in razpoložljivi podatki o temperaturi površin, povezanih z opeklinami. Vse preostale nevarnosti so zajete z ustreznimi opozorili. Toplotne nevarnosti med drugim vključujejo:

| (a) | stik z vročimi ali mrzlimi površinami; |
| --- | --- |

(a)

stik z vročimi ali mrzlimi površinami;

| (b) | zaužitje vroče hrane ali tekočin; |
| --- | --- |

(b)

zaužitje vroče hrane ali tekočin;

| (c) | oparjenje; |
| --- | --- |

(c)

oparjenje;

| (d) | pregrevanje (hipertermija); |
| --- | --- |

(d)

pregrevanje (hipertermija);

| (e) | podhladitev (hipotermija). |
| --- | --- |

(e)

podhladitev (hipotermija).

3.   NEVARNOST VNETLJIVOSTI

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti vnetljivosti kar najbolj omejijo.

Nevarnosti vnetljivosti med drugim vključujejo:

| (a) | nevarnosti zaradi učinka bliskovitega plamena; |
| --- | --- |

(a)

nevarnosti zaradi učinka bliskovitega plamena;

| (b) | nevarnosti zaradi širjenja plamena; |
| --- | --- |

(b)

nevarnosti zaradi širjenja plamena;

| (c) | nevarnosti zaradi taljivosti materialov; |
| --- | --- |

(c)

nevarnosti zaradi taljivosti materialov;

| (d) | nevarnosti zaradi stika s plamenom. |
| --- | --- |

(d)

nevarnosti zaradi stika s plamenom.

Otroški proizvodi so sestavljeni iz materialov, ki izpolnjujejo enega ali več od naslednjih pogojev (seznam ni izčrpen):

| (a) | niso lahko vnetljivi in so samougasljivi; |
| --- | --- |

(a)

niso lahko vnetljivi in so samougasljivi;

| (b) | če se vnamejo, gorijo počasi, ogenj pa se ne širi hitro; |
| --- | --- |

(b)

če se vnamejo, gorijo počasi, ogenj pa se ne širi hitro;

| (c) | so ne glede na svojo kemično sestavo zasnovani tako, da mehansko ustavljajo proces zgorevanja. |
| --- | --- |

(c)

so ne glede na svojo kemično sestavo zasnovani tako, da mehansko ustavljajo proces zgorevanja.

Snovi, za katere je znano, da se pri njihovem zgorevanju sproščajo izredno strupeni hlapi, se ne uporabljajo v otroških proizvodih. Gorljivi materiali ne smejo predstavljati tveganja za vžig drugih materialov, uporabljenih v proizvodu.

Snovi in materiali, za katere je potrjeno, da predstavljajo resno nevarnost za zdravje, ne migrirajo oziroma se ne sproščajo v koncentracijah, ki bi lahko škodovale uporabnikom proizvoda.

V standardih mora biti navedeno, da se smejo kemični zaviralci gorenja uporabiti le, če ni drugih možnosti. Če se uporabijo kemični zaviralci gorenja, njihova strupenost in odstranjevanje ob koncu življenjske dobe ne smejo ogrožati zdravja uporabnikov in oskrbovalcev ter okolja.

4.   NEVARNOST ZAGOZDITVE

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti zagozditve delov telesa otroka kar najbolj omejijo. Proizvodi morajo preprečiti zagozditev otroške glave, vratu, trupa, rok, dlani, prstov, nog, stopal in prstov na nogah.

Za preprečitev zagozditve so vključene zahteve glede nevarnosti zagozditve med drugim zaradi togih ali netogih:

| (a) | popolnoma zamejenih odprtin; |
| --- | --- |

(a)

popolnoma zamejenih odprtin;

| (b) | delno zamejenih odprtin; |
| --- | --- |

(b)

delno zamejenih odprtin;

| (c) | odprtin v obliki črke V; |
| --- | --- |

(c)

odprtin v obliki črke V;

| (d) | odprtin nepravilnih oblik; |
| --- | --- |

(d)

odprtin nepravilnih oblik;

| (e) | dinamičnih odprtin; |
| --- | --- |

(e)

dinamičnih odprtin;

| (f) | zapiral; |
| --- | --- |

(f)

zapiral;

| (g) | lukenj; |
| --- | --- |

(g)

lukenj;

| (h) | špranj; |
| --- | --- |

(h)

špranj;

| (i) | pritiska okoliškega materiala. |
| --- | --- |

(i)

pritiska okoliškega materiala.

Vsi proizvodi, ki sestavljajo zaprt prostor, v katerega lahko vstopi in se v njem zagozdi otrok, morajo biti zasnovani in izdelani tako, da se nevarnost zaradi zagozditve kar najbolj omeji.

V standardih so jasno navedene varne dimenzije v zvezi z nevarnostjo zagozditve. Te dimenzije morajo vedno odražati najnovejše antropometrične podatke za otroke, za katere je verjetno, da bodo uporabljali proizvod in z njim rokovali, ter se nanašati posebej na znanje v zvezi z varnostjo otrok.

Nevarnost zagozditve zaradi gibanja se kar najbolj omeji že ob zasnovi. Preostale nevarnosti so zajete z opozorili in navodili.

Nevarnosti, povezane z gibanjem, so med drugim:

| (a) | zagozditev zaradi teže prevrnjenega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

zagozditev zaradi teže prevrnjenega proizvoda;

| (b) | zagozditev zaradi špranj in odprtin, povezanih s predvidljivo uporabo proizvoda (vključno s tistimi, ki nastanejo ob gibanju otroka); |
| --- | --- |

(b)

zagozditev zaradi špranj in odprtin, povezanih s predvidljivo uporabo proizvoda (vključno s tistimi, ki nastanejo ob gibanju otroka);

| (c) | zagozditev zaradi špranj in odprtin, ki jih otrok lahko doseže, vendar so ob proizvodu; |
| --- | --- |

(c)

zagozditev zaradi špranj in odprtin, ki jih otrok lahko doseže, vendar so ob proizvodu;

| (d) | zagozditev, do katere pride, ko otrok položi vrat na mehek ali trd rob; |
| --- | --- |

(d)

zagozditev, do katere pride, ko otrok položi vrat na mehek ali trd rob;

| (e) | zagozditev, ki jo povzroči proizvod, vendar v povezavi z otroki, ki niso glavni uporabniki proizvoda. |
| --- | --- |

(e)

zagozditev, ki jo povzroči proizvod, vendar v povezavi z otroki, ki niso glavni uporabniki proizvoda.

5.   NEVARNOST ZARADI GIBLJIVIH DELOV – VKLJUČNO Z NEVARNOSTJO STRIŽENJA, UREZNINE OZIROMA ODREZA ALI ZMEČKANJA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti zaradi gibljivih delov kar najbolj omejijo. Proizvodi morajo preprečiti striženje, ureznine (kadar se sestavni deli gibljejo v odvisnosti drug od drugega in je gibanje strižno), zmečkanje (kadar se sestavni deli gibljejo v odvisnosti drug od drugega in gibanje ustvarja stiskanje) ali pa odrez celega telesa, udov ter prstov na roki ali nogi.

Za preprečitev nevarnosti zaradi gibljivih delov so (kadar je primerno) med drugim vključene zahteve v zvezi z naslednjimi nevarnostmi:

| (a) | premikanje samega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

premikanje samega proizvoda;

| (b) | premikanje telesne teže otroka; |
| --- | --- |

(b)

premikanje telesne teže otroka;

| (c) | uporaba/sprostitev zunanje sile. |
| --- | --- |

(c)

uporaba/sprostitev zunanje sile.

Oblikovalci in proizvajalci morajo upoštevati, da se lahko nevarnosti spreminjajo odvisno od dostopnosti gibljivih delov, prožnosti materiala (vključno s tkanino), učinka sile in položaja sile, možnosti upravljanja gibljivih delov, oblike/materiala delov, sposobnosti otroka itd.

6.   NEVARNOST V ZVEZI Z OTROŠKIMI PROIZVODI, ZASNOVANIMI TAKO, DA SE ZA SHRANJEVANJE IN PREVOZ ZLOŽIJO

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane s proizvodi, zasnovanimi tako, da se za shranjevanje ali prevoz zložijo, kar najbolj omejijo. Proizvodi morajo preprečiti zmečkanje, ureznine, zagozditev in zadušitev zaradi nenamerne zložitve.

Za preprečitev nevarnosti zaradi otroških proizvodov, zasnovanih tako, da se za shranjevanje ali prevoz zložijo, so (kadar je primerno) med drugim vključene zahteve v zvezi z naslednjim:

| (a) | za preprečitev nepopolne/nenamerne postavitve se uporabijo zapirala; |
| --- | --- |

(a)

za preprečitev nepopolne/nenamerne postavitve se uporabijo zapirala;

| (b) | zaklepanje / zaklenjeni položaj sta očitna za starše/oskrbovalce; |
| --- | --- |

(b)

zaklepanje / zaklenjeni položaj sta očitna za starše/oskrbovalce;

| (c) | nenamerna sprostitev zaklepnih mehanizmov ni mogoča; |
| --- | --- |

(c)

nenamerna sprostitev zaklepnih mehanizmov ni mogoča;

| (d) | uporabnost proizvoda zagotavlja, da ga lahko upravlja ena odrasla oseba; |
| --- | --- |

(d)

uporabnost proizvoda zagotavlja, da ga lahko upravlja ena odrasla oseba;

| (e) | takih proizvodov ni mogoče uporabljati brez aktivacije zaklepnega mehanizma. |
| --- | --- |

(e)

takih proizvodov ni mogoče uporabljati brez aktivacije zaklepnega mehanizma.

7.   NEVARNOST V ZVEZI Z OTROŠKIMI PROIZVODI, ZASNOVANIMI TAKO, DA SE ZA SHRANJEVANJE IN PREVOZ RAZSTAVIJO

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z razstavljanjem proizvoda za shranjevanje/prevoz ter njegovim ponovnim sestavljanjem za uporabo, kar najbolj omejijo.

Priložijo se navodila, ki so jasno napisana in lahko razumljiva ter jih lahko razume povprečen, nepoklicni potrošnik.

| | Za preprečitev nevarnosti, povezanih z razstavljanjem in ponovnim sestavljanjem, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:






  (a) | informacije glede načina razstavljanja in ponovnega sestavljanja proizvoda, ki zagotavlja njegovo stalno varno uporabo; |
| --- | --- | --- |

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z razstavljanjem in ponovnim sestavljanjem, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

(a)

informacije glede načina razstavljanja in ponovnega sestavljanja proizvoda, ki zagotavlja njegovo stalno varno uporabo;

| (b) | informacije v zvezi z varnostjo morajo biti opremljene s piktogrami in ilustracijami; |
| --- | --- |

(b)

informacije v zvezi z varnostjo morajo biti opremljene s piktogrami in ilustracijami;

| (c) | na otroških proizvodih morajo biti označena trajna opozorila, ki poudarjajo še posebej pomembne varnostne informacije; |
| --- | --- |

(c)

na otroških proizvodih morajo biti označena trajna opozorila, ki poudarjajo še posebej pomembne varnostne informacije;

| (d) | vsa posebna orodja za sestavljanje in namestitev morajo biti dobavljena s proizvodom; |
| --- | --- |

(d)

vsa posebna orodja za sestavljanje in namestitev morajo biti dobavljena s proizvodom;

| (e) | vse pritrditvene elemente je mogoče trdno zategniti; |
| --- | --- |

(e)

vse pritrditvene elemente je mogoče trdno zategniti;

| (f) | za preprečitev nenamerne razstavitve se uporabijo zapirala; |
| --- | --- |

(f)

za preprečitev nenamerne razstavitve se uporabijo zapirala;

| (g) | zaklepanje/zaklenjeni položaj sta očitna za starše/oskrbovalce; |
| --- | --- |

(g)

zaklepanje/zaklenjeni položaj sta očitna za starše/oskrbovalce;

| (h) | samovrezni vijaki se smejo uporabljati samo za dele, ki naj se ne bi razstavljali. |
| --- | --- |

(h)

samovrezni vijaki se smejo uporabljati samo za dele, ki naj se ne bi razstavljali.

8.   NEVARNOST, POVEZANA Z MEHANIZMI ZA PRITRJEVANJE TER SISTEMI ZA ODPIRANJE IN ZAPIRANJE

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z njihovimi mehanizmi za pritrjevanje in/ali sistemi za odpiranje in zapiranje, kar najbolj omejijo. Proizvodi morajo preprečiti zmečkanje, striženje, ureznine, zagozditev, padec in zadušitev zaradi nenamerne sprožitve.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z mehanizmi za pritrjevanje ter sistemi za odpiranje in zapiranje, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | če je mogoče proizvod uporabljati v več položajih, se izbrani položaj ohrani, kadar na proizvod delujejo sile, ki so običajne za dejanja in gibanje otroka; |
| --- | --- |

(a)

če je mogoče proizvod uporabljati v več položajih, se izbrani položaj ohrani, kadar na proizvod delujejo sile, ki so običajne za dejanja in gibanje otroka;

| (b) | sistemi za odpiranje in zapiranje so zasnovani in izdelani tako, da se prepreči njihovo nenamerno delovanje. |
| --- | --- |

(b)

sistemi za odpiranje in zapiranje so zasnovani in izdelani tako, da se prepreči njihovo nenamerno delovanje.

9.   NEVARNOST, POVEZANA S PROIZVODI S KOLESCI

Otroški proizvodi s kolesci ali transportnimi kolesi (za prevoz ali premikanje) so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane s kolesci ali transportnimi kolesi ter nenamernim premikanjem, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s kolesci / transportnimi kolesi in nenamernim premikanjem, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | vsi izdelki s kolesci so opremljeni s primernimi zapirali, ki po potrebi jamčijo stabilnost; |
| --- | --- |

(a)

vsi izdelki s kolesci so opremljeni s primernimi zapirali, ki po potrebi jamčijo stabilnost;

| (b) | vsa zapirala so med uporabo varna; |
| --- | --- |

(b)

vsa zapirala so med uporabo varna;

| (c) | otroški proizvodi s kolesci imajo parkirno funkcijo, ki omogoča, da se blokirajo na stabilen način, ne glede na površino. |
| --- | --- |

(c)

otroški proizvodi s kolesci imajo parkirno funkcijo, ki omogoča, da se blokirajo na stabilen način, ne glede na površino.

10.   NEVARNOST ZAPLETANJA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti zapletanja kar najbolj omejijo.

Zahteve so med drugim vključene za naslednje nevarnosti (kadar je primerno):

| (a) | nevarnost zatikanja; |
| --- | --- |

(a)

nevarnost zatikanja;

| (b) | zatikanje tekstilnih izdelkov, kot so deli oblačil (zapenjala, gumbi, okraski, šivi ali podobni deli, ki tvorijo luknje, špranje in odprtine, ali štrleči deli); |
| --- | --- |

(b)

zatikanje tekstilnih izdelkov, kot so deli oblačil (zapenjala, gumbi, okraski, šivi ali podobni deli, ki tvorijo luknje, špranje in odprtine, ali štrleči deli);

| (c) | nevarnost zadavljenja zaradi vrvi, trakov, vezi, kablov ali zank; |
| --- | --- |

(c)

nevarnost zadavljenja zaradi vrvi, trakov, vezi, kablov ali zank;

| (d) | nevarnosti zaradi monofilamentov; |
| --- | --- |

(d)

nevarnosti zaradi monofilamentov;

| (e) | nevarnosti zaradi ročajev. |
| --- | --- |

(e)

nevarnosti zaradi ročajev.

V standardih so jasno navedene varne dimenzije in zahteve glede testiranja v zvezi z vrvmi, trakovi, vezmi, kabli, zankami in drugimi nevarnostmi zapletanja. Te dimenzije morajo vedno odražati najnovejše antropometrične podatke in se nanašati posebej na znanje v zvezi z varnostjo otrok. Varne morajo biti tudi vreče in torbe za shranjevanje proizvoda.

11.   NEVARNOST ZADAVLJENJA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se odpravi nevarnost zadavljenja.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z zadavljenjem, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | noben del, ki bi ga lahko otrok odstranil z lastno močjo, ne sme biti tako majhen, da bi predstavljal nevarnost zadavljenja; |
| --- | --- |

(a)

noben del, ki bi ga lahko otrok odstranil z lastno močjo, ne sme biti tako majhen, da bi predstavljal nevarnost zadavljenja;

| (b) | noben del, ki je tako majhen, da predstavlja nevarnost zadavljenja, se med uporabo (npr. pri padcu na tla) ne sme odlomiti, odtrgati ali ločiti od celote; |
| --- | --- |

(b)

noben del, ki je tako majhen, da predstavlja nevarnost zadavljenja, se med uporabo (npr. pri padcu na tla) ne sme odlomiti, odtrgati ali ločiti od celote;

| (c) | noben sestavni del, ki ga je mogoče odstraniti brez uporabe orodja, ne sme biti predstavljati nevarnosti zadavljenja; |
| --- | --- |

(c)

noben sestavni del, ki ga je mogoče odstraniti brez uporabe orodja, ne sme biti predstavljati nevarnosti zadavljenja;

| (d) | noben sestavni del, ki je tako dolg, da otroka sili k bruhanju oziroma ga začne daviti, če da proizvod v usta, ne bi smel biti dovoljen za otroke, ki so premajhni, da sedijo pokonci brez pomoči, zaradi nevarnosti zadavljenja; |
| --- | --- |

(d)

noben sestavni del, ki je tako dolg, da otroka sili k bruhanju oziroma ga začne daviti, če da proizvod v usta, ne bi smel biti dovoljen za otroke, ki so premajhni, da sedijo pokonci brez pomoči, zaradi nevarnosti zadavljenja;

| (e) | materiali za polnjenje, ki predstavljajo nevarnost zadavljenja, ne smejo biti dostopni z močjo otroka; |
| --- | --- |

(e)

materiali za polnjenje, ki predstavljajo nevarnost zadavljenja, ne smejo biti dostopni z močjo otroka;

| (f) | proizvodi ne smejo predstavljati nevarnosti zaradi vdihavanja v povezavi z velikostjo vsebovanih elementov ali ker lahko ti elementi zaradi lastne moči otroka postanejo dovolj majhni ali dostopni; |
| --- | --- |

(f)

proizvodi ne smejo predstavljati nevarnosti zaradi vdihavanja v povezavi z velikostjo vsebovanih elementov ali ker lahko ti elementi zaradi lastne moči otroka postanejo dovolj majhni ali dostopni;

| (g) | upoštevati je treba celotno velikost in obliko proizvodov, kadar je primerno, pa je treba uporabiti tehnične/mehanske rešitve (npr. odprtine za zračenje v proizvodih, ki ob običajni in predvidljivi rabi predstavljajo nevarnost zadavljenja). |
| --- | --- |

(g)

upoštevati je treba celotno velikost in obliko proizvodov, kadar je primerno, pa je treba uporabiti tehnične/mehanske rešitve (npr. odprtine za zračenje v proizvodih, ki ob običajni in predvidljivi rabi predstavljajo nevarnost zadavljenja).

V standardih so jasno navedene varne dimenzije in zahteve glede testiranja v zvezi z nevarnostjo zadavljenja. Te dimenzije morajo vedno odražati najnovejše antropometrične podatke in se nanašati posebej na znanje v zvezi z varnostjo otrok.

12.   NEVARNOST ZADUŠITVE

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti zadušitve, povezane s proizvodi in njihovo embalažo, kar najbolj omejijo. Do takšne nevarnosti pride, kadar so hkrati zamašeni nos in usta.

Zahteve so med drugim vključene za naslednje nevarnosti (kadar je primerno):

| (a) | zadušitev s tankim/mehkim materialom, katerega oblika se lahko prilagodi tako, da pokrije otrokov obraz (vključno z nalepkami); |
| --- | --- |

(a)

zadušitev s tankim/mehkim materialom, katerega oblika se lahko prilagodi tako, da pokrije otrokov obraz (vključno z nalepkami);

| (b) | zadušitev s tankimi plastičnimi vrečkami, katerih odprtina je večja od obsega otroške glave; |
| --- | --- |

(b)

zadušitev s tankimi plastičnimi vrečkami, katerih odprtina je večja od obsega otroške glave;

| (c) | zadušitev s samolepilno embalažo (npr. oprijemljivo folijo); |
| --- | --- |

(c)

zadušitev s samolepilno embalažo (npr. oprijemljivo folijo);

| (d) | zadušitev z oblikovanimi proizvodi, ki se lahko položijo na obraz otroka in ustvarijo neprodušno zatesnitev; |
| --- | --- |

(d)

zadušitev z oblikovanimi proizvodi, ki se lahko položijo na obraz otroka in ustvarijo neprodušno zatesnitev;

| (e) | zadušitev zaradi prekritja ali potopitve v mehke, puhaste, duktilne materiale, zlasti v otrokovem spalnem okolju (najmlajši otroci). |
| --- | --- |

(e)

zadušitev zaradi prekritja ali potopitve v mehke, puhaste, duktilne materiale, zlasti v otrokovem spalnem okolju (najmlajši otroci).

Nevarnim embalažnim materialom se je treba izogibati, kadar je to mogoče, če pa to ni mogoče, morajo imeti vgrajeno varnost (tj. biti perforirani ali tanjši od najmanjše dovoljene debeline). Poleg tega je treba potrošnike ozavestiti glede nevarnosti, ki jih predstavlja embalaža (tj. nevarnost zunanje zadušitve).

12.1.   Nevarnost, povezana z dihanjem

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti zadušitve, povezane s pomanjkanjem prepustnosti zraka, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s prepustnostjo zraka, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | usta in nos otroka nista pokrita hkrati; |
| --- | --- |

(a)

usta in nos otroka nista pokrita hkrati;

| (b) | žimnice, posteljnina in drugi podobni proizvodi se ne oblikujejo tako, da se prilegajo na otrokov obraz; |
| --- | --- |

(b)

žimnice, posteljnina in drugi podobni proizvodi se ne oblikujejo tako, da se prilegajo na otrokov obraz;

| (c) | dodatne žimnice ali posteljnina ne povzročajo dodatne nevarnosti zadušitve. |
| --- | --- |

(c)

dodatne žimnice ali posteljnina ne povzročajo dodatne nevarnosti zadušitve.

13.   NEVARNOST ZAUŽITJA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z zaužitjem, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z zaužitjem, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | pritrjeni sestavni deli ostanejo pritrjeni in se ne razbijejo na koščke, če se snamejo; |
| --- | --- |

(a)

pritrjeni sestavni deli ostanejo pritrjeni in se ne razbijejo na koščke, če se snamejo;

| (b) | majhni predmeti in sestavni deli so tako veliki in takšne konstrukcije, da ne morejo preiti skozi otrokova usta in grlo do želodca; |
| --- | --- |

(b)

majhni predmeti in sestavni deli so tako veliki in takšne konstrukcije, da ne morejo preiti skozi otrokova usta in grlo do želodca;

| (c) | magneti, baterije in drugi podobni sestavni deli so še posebej nevarni, zato ne sme biti mogoče, da jih otrok doseže ali zaužije. |
| --- | --- |

(c)

magneti, baterije in drugi podobni sestavni deli so še posebej nevarni, zato ne sme biti mogoče, da jih otrok doseže ali zaužije.

14.   NEVARNOST VTIKANJA IN VDIHAVANJA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti vtikanja ali vdihavanja zaradi majhnih delov, ki bi jih bilo mogoče vtakniti v ušesa ali nos, kar najbolj omejijo.

15.   NEVARNE KONICE, ROBOVI IN IZBOKLINE

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti ureznin in podobne nevarnosti, povezane z ostrimi konicami, robovi ali izboklinami, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z ostrimi konicami, robovi ali izboklinami, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | površine morajo biti gladke, razen kadar je površina namenoma zasnovana drugače, da prispeva k varnemu delovanju otroškega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

površine morajo biti gladke, razen kadar je površina namenoma zasnovana drugače, da prispeva k varnemu delovanju otroškega proizvoda;

| (b) | proizvod nima ostrih robov, vogalov, žic in konic; |
| --- | --- |

(b)

proizvod nima ostrih robov, vogalov, žic in konic;

| (c) | proizvod nima nobenih štrlečih delov, ki bi lahko povzročili poškodbo; |
| --- | --- |

(c)

proizvod nima nobenih štrlečih delov, ki bi lahko povzročili poškodbo;

| (d) | izbočeni deli proizvoda ne povzročijo težje poškodbe; |
| --- | --- |

(d)

izbočeni deli proizvoda ne povzročijo težje poškodbe;

| (e) | na materialu ni trščic; |
| --- | --- |

(e)

na materialu ni trščic;

| (f) | kovinske površine in drugi kovinski deli so odporni proti koroziji in luščenju; |
| --- | --- |

(f)

kovinske površine in drugi kovinski deli so odporni proti koroziji in luščenju;

| (g) | steklene plošče se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

(g)

steklene plošče se ne uporabljajo;

| (h) | steklena volna in drugi podobni minerali ne predstavljajo nevarnosti zadavljenja ali asfiksije; |
| --- | --- |

(h)

steklena volna in drugi podobni minerali ne predstavljajo nevarnosti zadavljenja ali asfiksije;

| (i) | oblazinjenje / polnilni material ne vsebujejo trdih ali ostrih predmetov. |
| --- | --- |

(i)

oblazinjenje / polnilni material ne vsebujejo trdih ali ostrih predmetov.

16.   NEVARNOST V ZVEZI S STRUKTURNO CELOVITOSTJO

Otroški proizvodi so dovolj trdni in strukturno celoviti, da zdržijo do konca načrtovane življenjske dobe. Zasnovani in izdelani so tako, da se nevarnosti, povezane z njihovo stalno uporabo v predvideni življenjski dobi, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s strukturno celovitostjo, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | proizvodi morajo biti dovolj trdni in trajni, da zdržijo do konca življenjske dobe proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi morajo biti dovolj trdni in trajni, da zdržijo do konca življenjske dobe proizvoda;

| (b) | proizvodi in materiali (vključno s tkaninami in šivi) vzdržijo vse predvidene uporabe in okoliščine, z uporabo in ob temperaturnih spremembah, na vlagi in ob izpostavljenosti ultravijolični svetlobi itd. pa se njihova kakovost ne poslabša niti ne postanejo nevarni; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi in materiali (vključno s tkaninami in šivi) vzdržijo vse predvidene uporabe in okoliščine, z uporabo in ob temperaturnih spremembah, na vlagi in ob izpostavljenosti ultravijolični svetlobi itd. pa se njihova kakovost ne poslabša niti ne postanejo nevarni;

| (c) | proizvodi, ki jih je treba sestaviti in/ali namestiti, imajo po koncu sestavljanja/namestitve po navodilih proizvajalca, isto strukturno celovitost kot proizvodi, ki jih sestavi/namesti proizvajalec, ter izpolnjujejo vse varnostne zahteve, ki se uporabljajo za te proizvode; |
| --- | --- |

(c)

proizvodi, ki jih je treba sestaviti in/ali namestiti, imajo po koncu sestavljanja/namestitve po navodilih proizvajalca, isto strukturno celovitost kot proizvodi, ki jih sestavi/namesti proizvajalec, ter izpolnjujejo vse varnostne zahteve, ki se uporabljajo za te proizvode;

| (d) | trdnost proizvodov, ki jih je mogoče prilagajati rasti otroka, se ob mehanski obremenitvi ne spremeni; |
| --- | --- |

(d)

trdnost proizvodov, ki jih je mogoče prilagajati rasti otroka, se ob mehanski obremenitvi ne spremeni;

| (e) | dodatki za pritrditev, zasnovani za trdno pritrditev proizvoda na drug predmet, proizvode ali naprave, ostanejo učinkoviti v celotni življenjski dobi proizvoda. |
| --- | --- |

(e)

dodatki za pritrditev, zasnovani za trdno pritrditev proizvoda na drug predmet, proizvode ali naprave, ostanejo učinkoviti v celotni življenjski dobi proizvoda.

17.   NEVARNOST, POVEZANA Z ZAŠČITNIMI FUNKCIJAMI

Otroški proizvodi, ki zagotavljajo zaščitno funkcijo, varno omejujejo dostop otroka do nevarnosti. Proizvodi, ki otroka zadržujejo v določenem okolju (npr. ograde) ali ki ga ščitijo pred nevarnostmi, povezanimi z vremenom in/ali insekti ali pa omejujejo gibanje otroka in/ali omejujejo njegov dostop do nevarnosti (npr. ščitniki za vogale), varno zagotavljajo načrtovano zaščitno funkcijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z zaščitnimi funkcijami, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | zaščitna funkcija je primerna glede na starost in sposobnosti otroka, ne predstavlja oziroma omogoča dostopa do dodatnih nevarnosti, njena funkcija in učinkovitost pa se z uporabo ne zmanjšuje; |
| --- | --- |

(a)

zaščitna funkcija je primerna glede na starost in sposobnosti otroka, ne predstavlja oziroma omogoča dostopa do dodatnih nevarnosti, njena funkcija in učinkovitost pa se z uporabo ne zmanjšuje;

| (b) | ograde so zasnovane tako, da jih otrok ne more preplezati, splezati pod njimi, skozi njih ali jih odstraniti; |
| --- | --- |

(b)

ograde so zasnovane tako, da jih otrok ne more preplezati, splezati pod njimi, skozi njih ali jih odstraniti;

| (c) | višina ograd je vedno varna in primerna razvojni stopnji otroka ter odraža najnovejše antropometrične podatke; |
| --- | --- |

(c)

višina ograd je vedno varna in primerna razvojni stopnji otroka ter odraža najnovejše antropometrične podatke;

| (d) | proizvodi, ki zagotavljajo zaščitno funkcijo za otroka, ne povzročajo nevarnosti zagozditve; |
| --- | --- |

(d)

proizvodi, ki zagotavljajo zaščitno funkcijo za otroka, ne povzročajo nevarnosti zagozditve;

| (e) | zaklepnih/zaskočnih mehanizmov otrok (niti nenamerno oskrbovalec) ne more onemogočiti ali prestaviti; |
| --- | --- |

(e)

zaklepnih/zaskočnih mehanizmov otrok (niti nenamerno oskrbovalec) ne more onemogočiti ali prestaviti;

| (f) | proizvodi proti prevrnitvi (na primer proizvodi, ki preprečujejo, da bi pohištvo, shranjevalno pohištvo ali televizijski zasloni padli na otroka) morajo biti zasnovani s primernimi pritrdilnimi deli in materiali, ki vzdržijo sile, za katere je predvideno, da jim bodo izpostavljeni, vključno s staranjem, ultravijolično svetlobo itd. |
| --- | --- |

(f)

proizvodi proti prevrnitvi (na primer proizvodi, ki preprečujejo, da bi pohištvo, shranjevalno pohištvo ali televizijski zasloni padli na otroka) morajo biti zasnovani s primernimi pritrdilnimi deli in materiali, ki vzdržijo sile, za katere je predvideno, da jim bodo izpostavljeni, vključno s staranjem, ultravijolično svetlobo itd.

| (g) | mehanizmi proti odpiranju (na primer proizvodi, ki otrokom preprečujejo, da bi odpirali vrata ali okna) morajo biti zasnovani s primernimi zapirali in zapiralnimi silami, da preprečijo nevarnost padca. |
| --- | --- |

(g)

mehanizmi proti odpiranju (na primer proizvodi, ki otrokom preprečujejo, da bi odpirali vrata ali okna) morajo biti zasnovani s primernimi zapirali in zapiralnimi silami, da preprečijo nevarnost padca.

18.   NEVARNOST, POVEZANA S SISTEMI ZA ZADRŽEVANJE

Otroški proizvodi, ki zagotavljajo sistem za zadrževanje, varno omejujejo dostop otroka do nevarnosti in ne povzročajo dodatnih nevarnosti zaradi samih varoval.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s sistemi za zadrževanje, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | sistemi za zadrževanje so varno pritrjeni in sami ne povzročajo nevarnosti; |
| --- | --- |

(a)

sistemi za zadrževanje so varno pritrjeni in sami ne povzročajo nevarnosti;

| (b) | sisteme za zadrževanje je mogoče prilagoditi velikosti otroka; |
| --- | --- |

(b)

sisteme za zadrževanje je mogoče prilagoditi velikosti otroka;

| (c) | sistemi za zadrževanje so učinkoviti vedno in v vseh okoliščinah uporabe; |
| --- | --- |

(c)

sistemi za zadrževanje so učinkoviti vedno in v vseh okoliščinah uporabe;

| (d) | v sistemih za zadrževanje se upoštevajo vsi morebitni gibi in sile, ki jih lahko uporabi otrok; |
| --- | --- |

(d)

v sistemih za zadrževanje se upoštevajo vsi morebitni gibi in sile, ki jih lahko uporabi otrok;

| (e) | proizvodi so med uporabo varni in zagotavljajo načrtovano funkcijo zadrževanja; otroka je v nujnem primeru mogoče zlahka osvoboditi. |
| --- | --- |

(e)

proizvodi so med uporabo varni in zagotavljajo načrtovano funkcijo zadrževanja; otroka je v nujnem primeru mogoče zlahka osvoboditi.

19.   NEVARNOST, POVEZANA S STABILNOSTJO

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane s stabilnostjo proizvoda (vključno s padcem ali prevrnitvijo), kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s stabilnostjo, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | proizvodi ne predstavljajo nevarnosti prevrnitve, ki bi lahko povzročila padec otroka (npr. prevrnitev visokega stolčka z odrivanjem z nogami od mize); |
| --- | --- |

(a)

proizvodi ne predstavljajo nevarnosti prevrnitve, ki bi lahko povzročila padec otroka (npr. prevrnitev visokega stolčka z odrivanjem z nogami od mize);

| (b) | proizvodi ostanejo stabilni in varni med premikanjem (otroka ali proizvoda); |
| --- | --- |

(b)

proizvodi ostanejo stabilni in varni med premikanjem (otroka ali proizvoda);

| (c) | dodatki za proizvod ali deli, ki so zasnovani tako, da jih je mogoče odstraniti, ne spreminjajo varnosti in stabilnosti proizvoda (npr. dodatna mizica/pladenj za visoki stolček). |
| --- | --- |

(c)

dodatki za proizvod ali deli, ki so zasnovani tako, da jih je mogoče odstraniti, ne spreminjajo varnosti in stabilnosti proizvoda (npr. dodatna mizica/pladenj za visoki stolček).

20.   NEVARNOST PADCA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane s padcem, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s padcem, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | proizvodi z ročaji za nošenje so zasnovani in izdelani tako, da se ročaji med nošenjem otroka ne snamejo z artikla; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi z ročaji za nošenje so zasnovani in izdelani tako, da se ročaji med nošenjem otroka ne snamejo z artikla;

| (b) | vsi ročaji so pritrjeni tako, da ni nevarnosti, da bi otrok padel iz proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

vsi ročaji so pritrjeni tako, da ni nevarnosti, da bi otrok padel iz proizvoda;

| (c) | proizvodi, ki nihajo, ne predstavljajo nevarnosti padca; |
| --- | --- |

(c)

proizvodi, ki nihajo, ne predstavljajo nevarnosti padca;

| (d) | proizvodi so dovolj visoki (naslonjala za hrbet, roke, ogradna funkcija itd.) in trdni (vključno s proizvodi iz tkanin), da zagotovijo varno zadržanje otroka; |
| --- | --- |

(d)

proizvodi so dovolj visoki (naslonjala za hrbet, roke, ogradna funkcija itd.) in trdni (vključno s proizvodi iz tkanin), da zagotovijo varno zadržanje otroka;

| (e) | proizvodi s funkcijo zadržanja, namenjeno preprečitvi padca, so med uporabo varni in sama varovala ne povzročajo dodatnih nevarnosti; |
| --- | --- |

(e)

proizvodi s funkcijo zadržanja, namenjeno preprečitvi padca, so med uporabo varni in sama varovala ne povzročajo dodatnih nevarnosti;

| (f) | proizvodi, v katerih je otrok nameščen na visokem položaju, ne predstavljajo nevarnosti padca (npr. visoki stolčki in odprtine za noge, varnostne ograje itd.). |
| --- | --- |

(f)

proizvodi, v katerih je otrok nameščen na visokem položaju, ne predstavljajo nevarnosti padca (npr. visoki stolčki in odprtine za noge, varnostne ograje itd.).

21.   NEVARNOST UTOPITVE

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z utopitvijo, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z utopitvijo, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | vsi dodatki za pritrditev so med uporabo varni in ne povzročajo dodatnih nevarnosti; |
| --- | --- |

(a)

vsi dodatki za pritrditev so med uporabo varni in ne povzročajo dodatnih nevarnosti;

| (b) | otroka je v nujnem primeru mogoče zlahka osvoboditi; |
| --- | --- |

(b)

otroka je v nujnem primeru mogoče zlahka osvoboditi;

| (c) | ni mogoče, da bi otrok nenamerno zdrsnil iz proizvoda, kot je plavalni obroč s hlačkami; |
| --- | --- |

(c)

ni mogoče, da bi otrok nenamerno zdrsnil iz proizvoda, kot je plavalni obroč s hlačkami;

| (d) | plavajoči proizvodi ohranjajo plovnost; zračnega tlaka ne izgubljajo hitro; v primeru puščanja ohranijo preostalo plovnost; |
| --- | --- |

(d)

plavajoči proizvodi ohranjajo plovnost; zračnega tlaka ne izgubljajo hitro; v primeru puščanja ohranijo preostalo plovnost;

| (e) | plavajoči proizvodi ohranjajo varno stabilnost in so odporni na silo vetra in vodne tokove, če so predvideni za uporabo v odprtih vodah; |
| --- | --- |

(e)

plavajoči proizvodi ohranjajo varno stabilnost in so odporni na silo vetra in vodne tokove, če so predvideni za uporabo v odprtih vodah;

| (f) | vsa ustrezna opozorila, kot je to, da mora biti otrok vedno pod nadzorom, da lahko do utopitve pride hitro in v zelo plitvi vodi, so jasno navedena. |
| --- | --- |

(f)

vsa ustrezna opozorila, kot je to, da mora biti otrok vedno pod nadzorom, da lahko do utopitve pride hitro in v zelo plitvi vodi, so jasno navedena.

22.   NEVARNOST ELEKTRIČNEGA TOKA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z uporabo električnih proizvodov (vključno z nevarnostjo električnega udara), kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z nevarnostjo električnega toka, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | kadar se uporablja shranjena energija (npr. iz baterije), uporabljeni in načrtovani električni tok v otroških proizvodih ne ustvarja nobene nevarnosti za otroka; |
| --- | --- |

(a)

kadar se uporablja shranjena energija (npr. iz baterije), uporabljeni in načrtovani električni tok v otroških proizvodih ne ustvarja nobene nevarnosti za otroka;

| (b) | baterije in deli pod napetostjo otroku niso dostopni; |
| --- | --- |

(b)

baterije in deli pod napetostjo otroku niso dostopni;

| (c) | kabli električnih proizvodov ne povzročajo dodatnih nevarnosti. |
| --- | --- |

(c)

kabli električnih proizvodov ne povzročajo dodatnih nevarnosti.

23.   NEVARNOST GLEDE BIOMETRIJE

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z uporabo biometričnih parametrov, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z nevarnostjo glede biometrije, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | kadar se uporabijo biometrični parametri, otroški proizvod ne ustvarja nobene nevarnosti za otroka; |
| --- | --- |

(a)

kadar se uporabijo biometrični parametri, otroški proizvod ne ustvarja nobene nevarnosti za otroka;

| (b) | vedno ima vgrajen rezervni mehanični sistem, da lahko proizvod upravlja tudi oseba, katere značilnosti niso bile vprogramirane v napravo, zlasti v nujnih primerih ali če odpove baterija. |
| --- | --- |

(b)

vedno ima vgrajen rezervni mehanični sistem, da lahko proizvod upravlja tudi oseba, katere značilnosti niso bile vprogramirane v napravo, zlasti v nujnih primerih ali če odpove baterija.

24.   AKUSTIČNA NEVARNOST

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti, povezane z zvoki, kar najbolj omejijo.

Proizvodi, zasnovani za oddajanje zvoka, ne oddajajo glasnih zvokov najvišje jakosti in/ali glasnega neprekinjenega hrupa, ki bi lahko poškodovali otrokov sluh.

25.   NEVARNOST SEVANJA

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti za zdravje oziroma tveganje poškodbe oči ali kože, povezani z umetnim ali naravnim sevanjem, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih s sevanjem iz umetnih virov, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | vsakršna svetloba, ki jo oddaja proizvod, je varna in ne moti naravnega ritma spanja; |
| --- | --- |

(a)

vsakršna svetloba, ki jo oddaja proizvod, je varna in ne moti naravnega ritma spanja;

| (b) | svetloba velike jakosti in koncentrirana svetloba se ne uporabljata; |
| --- | --- |

(b)

svetloba velike jakosti in koncentrirana svetloba se ne uporabljata;

| (c) | nevarnost sevanja iz nevidnih virov (vključno z električnimi, magnetnimi in elektromagnetnimi polji ter drugimi vrstami sevanja) je kar najbolj omejena; |
| --- | --- |

(c)

nevarnost sevanja iz nevidnih virov (vključno z električnimi, magnetnimi in elektromagnetnimi polji ter drugimi vrstami sevanja) je kar najbolj omejena;

| (d) | vključiti je treba zahteve za preprečitev nevarnosti, povezanih s sevanjem iz naravnih virov, na primer sončne opekline. |
| --- | --- |

(d)

vključiti je treba zahteve za preprečitev nevarnosti, povezanih s sevanjem iz naravnih virov, na primer sončne opekline.

26.   NEVARNOST RADIOAKTIVNOSTI

V otroških proizvodih se ne uporabljajo nobeni materiali, ki bi lahko povečali nevarnost radioaktivnosti.

27.   NEVARNOST V ZVEZI S HIGIENO

Otroški proizvodi so zasnovani in izdelani tako, da se nevarnosti v zvezi s higieno, kar najbolj omejijo.

Za preprečitev nevarnosti, povezanih z nevarnostjo v zvezi s higieno, so (kadar je primerno) med drugim vključene naslednje zahteve:

| (a) | proizvodi so zasnovani tako, da se prepreči tveganje okužbe ali kontaminacije; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi so zasnovani tako, da se prepreči tveganje okužbe ali kontaminacije;

| (b) | proizvodi ne predstavljajo mikrobiološke nevarnosti zaradi neustrezne higiene materiala živalskega izvora (npr. perja); |
| --- | --- |

(b)

proizvodi ne predstavljajo mikrobiološke nevarnosti zaradi neustrezne higiene materiala živalskega izvora (npr. perja);

| (c) | proizvode je mogoče očistiti, pri čemer po čiščenju še naprej izpolnjujejo vse varnostne zahteve; |
| --- | --- |

(c)

proizvode je mogoče očistiti, pri čemer po čiščenju še naprej izpolnjujejo vse varnostne zahteve;

| (d) | navedene zahteve izpolnjujejo tudi proizvodi, izdelani iz recikliranih materialov; |
| --- | --- |

(d)

navedene zahteve izpolnjujejo tudi proizvodi, izdelani iz recikliranih materialov;

| (e) | proizvajalci zagotovijo temeljita navodila za čiščenje; |
| --- | --- |

(e)

proizvajalci zagotovijo temeljita navodila za čiščenje;

| (f) | materiali ne vsebujejo bioloških onesnaževal in škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(f)

materiali ne vsebujejo bioloških onesnaževal in škodljivih organizmov.

28.   NEVARNOST, POVEZANA Z INFORMACIJAMI, KI SPREMLJAJO PROIZVOD

Zagotoviti je treba varnostne informacije, zlasti za preprečitev nevarnosti, ki jih ni mogoče preprečiti s samo zasnovo proizvoda. Informacije, ki se zagotovijo na proizvodu ali so mu priložene, so podane na način, da se nevarnosti kar najbolj omejijo.

Zahteve glede varnostnih informacij so med drugim vključene za naslednje:

| (a) | varnostne informacije se zagotovijo na jasen način in na dobro vidnem mestu, vključujejo pa informacije o nakupu, navodila za uporabo, oznake in opozorila; |
| --- | --- |

(a)

varnostne informacije se zagotovijo na jasen način in na dobro vidnem mestu, vključujejo pa informacije o nakupu, navodila za uporabo, oznake in opozorila;

| (b) | kadar je mogoče, se namesto ali poleg besedila za informacije v zvezi z varnostjo uporabijo jasni in razumljivi piktogrami in ilustracije; |
| --- | --- |

(b)

kadar je mogoče, se namesto ali poleg besedila za informacije v zvezi z varnostjo uporabijo jasni in razumljivi piktogrami in ilustracije;

| (c) | informacije so podane v jeziku oziroma jezikih države, v kateri je proizvod dan na trg; |
| --- | --- |

(c)

informacije so podane v jeziku oziroma jezikih države, v kateri je proizvod dan na trg;

| (d) | oznake na proizvodu ostanejo jasno vidne in lahko čitljive v celotni življenjski dobi proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

oznake na proizvodu ostanejo jasno vidne in lahko čitljive v celotni življenjski dobi proizvoda;

| (e) | potrošnik ima možnost jasnega in preprostega vpogleda v vse informacije o nakupu na prodajnem mestu (vključno s spletno prodajo); |
| --- | --- |

(e)

potrošnik ima možnost jasnega in preprostega vpogleda v vse informacije o nakupu na prodajnem mestu (vključno s spletno prodajo);

| (f) | zagotoviti je treba navodila za varno namestitev, sestavo, uporabo in vzdrževanje; |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti je treba navodila za varno namestitev, sestavo, uporabo in vzdrževanje;

| (g) | omejitve glede varne uporabe so jasno navedene; |
| --- | --- |

(g)

omejitve glede varne uporabe so jasno navedene;

| (h) | navesti je treba najnižjo/najvišjo dovoljeno starost/težo/višino za uporabo (če je to potrebno za zagotovitev varne uporabe proizvoda); |
| --- | --- |

(h)

navesti je treba najnižjo/najvišjo dovoljeno starost/težo/višino za uporabo (če je to potrebno za zagotovitev varne uporabe proizvoda);

| (i) | kadar se proizvod lahko obrabi, je treba zagotoviti informacije o tem, kako je mogoče preveriti, ali je proizvod še varen za uporabo; |
| --- | --- |

(i)

kadar se proizvod lahko obrabi, je treba zagotoviti informacije o tem, kako je mogoče preveriti, ali je proizvod še varen za uporabo;

| (j) | informacije o tem, kdaj in kako odstraniti/reciklirati proizvod, je treba zagotoviti, kadar lahko to predstavlja varnostno težavo; |
| --- | --- |

(j)

informacije o tem, kdaj in kako odstraniti/reciklirati proizvod, je treba zagotoviti, kadar lahko to predstavlja varnostno težavo;

| (k) | zagotoviti je treba navodila za preverjanje proizvoda pred uporabo, skupaj s priporočilom za takojšnje prenehanje uporabe, če je proizvod kakor koli poškodovan; |
| --- | --- |

(k)

zagotoviti je treba navodila za preverjanje proizvoda pred uporabo, skupaj s priporočilom za takojšnje prenehanje uporabe, če je proizvod kakor koli poškodovan;

| (l) | nalepke na proizvodih ali njihovi embalaži ter priložena navodila za uporabo oskrbovalce opozarjajo na nevarnosti, tveganja za poškodbe ali stranske učinke, ki izhajajo iz same uporabe artiklov, ter na načine, kako se jim izogniti; |
| --- | --- |

(l)

nalepke na proizvodih ali njihovi embalaži ter priložena navodila za uporabo oskrbovalce opozarjajo na nevarnosti, tveganja za poškodbe ali stranske učinke, ki izhajajo iz same uporabe artiklov, ter na načine, kako se jim izogniti;

| (m) | oznake in slike na nalepkah ali embalaži niso zavajajoče glede katerih koli varnostnih zahtev iz standarda; |
| --- | --- |

(m)

oznake in slike na nalepkah ali embalaži niso zavajajoče glede katerih koli varnostnih zahtev iz standarda;

| (n) | oznake, ki omogočajo identifikacijo proizvoda, da se zagotovi njegova sledljivost v distribucijski verigi, so v skladu z veljavno zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

(n)

oznake, ki omogočajo identifikacijo proizvoda, da se zagotovi njegova sledljivost v distribucijski verigi, so v skladu z veljavno zakonodajo Unije;

| (o) | otroški proizvodi, zasnovani za pritrditev na druge proizvode, so opremljeni z opozorili na nevarnosti in tveganja pritrditve na neprimerne proizvode; |
| --- | --- |

(o)

otroški proizvodi, zasnovani za pritrditev na druge proizvode, so opremljeni z opozorili na nevarnosti in tveganja pritrditve na neprimerne proizvode;

| (p) | na otroških proizvodih, zasnovanih za pritrditev na druge proizvode, so navedene informacije o nakupu, ki navajajo vrsto in nabor proizvodov, za katere je artikel primeren. |
| --- | --- |

(p)

na otroških proizvodih, zasnovanih za pritrditev na druge proizvode, so navedene informacije o nakupu, ki navajajo vrsto in nabor proizvodov, za katere je artikel primeren.

---

PRIPOROČILA

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/177

---

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2023/1339

z dne 27. junija 2023

o pridružitvi k svetovni mreži za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo je vzpostavila Svetovna zdravstvena organizacija, in o začasnih ureditvah za olajšanje mednarodnih potovanj glede na prenehanje veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Digitalno COVID potrdilo EU, ki je bilo uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (1), je hitro postalo svetovni standard za potrdila o cepljenju, testiranju in preboleli bolezni, v sistem pa je poleg vseh držav članic Unije povezanih še 51 tretjih držav in ozemelj. Prek svoje zunanje razsežnosti se je digitalno COVID potrdilo EU pokazalo tudi kot najpogosteje uporabljena rešitev in orodje za spodbujanje varnih mednarodnih potovanj in okrevanja na svetovni ravni. Uporaba digitalnih COVID potrdil EU je poleg njegove uporabe na področju potovanj spodbudila kontinuiteto čezmejnega cepljenja. |
| --- | --- |

(1)

Digitalno COVID potrdilo EU, ki je bilo uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (1), je hitro postalo svetovni standard za potrdila o cepljenju, testiranju in preboleli bolezni, v sistem pa je poleg vseh držav članic Unije povezanih še 51 tretjih držav in ozemelj. Prek svoje zunanje razsežnosti se je digitalno COVID potrdilo EU pokazalo tudi kot najpogosteje uporabljena rešitev in orodje za spodbujanje varnih mednarodnih potovanj in okrevanja na svetovni ravni. Uporaba digitalnih COVID potrdil EU je poleg njegove uporabe na področju potovanj spodbudila kontinuiteto čezmejnega cepljenja.

| (2) | Digitalno COVID potrdilo EU je bistveno prispevalo k zagotovitvi prostega gibanja in potovanj, tehnologija, na kateri temelji, pa bi se lahko še naprej uporabljala kot koristno orodje za boljšo pripravljenost na morebitne prihodnje zdravstvene krize, ki bo državljanom in podjetjem omogočilo ublažiti posledice nalezljivih bolezni in zagotoviti ustrezno raven pripravljenosti na zdravstvene krize. To je tudi skladno s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča 01/2023 z naslovom „Orodja, ki omogočajo lažje potovanje po EU med pandemijo COVID-19 – Ustrezne pobude z različnimi učinki: od uspešnih orodij do omejene uporabe“. |
| --- | --- |

(2)

Digitalno COVID potrdilo EU je bistveno prispevalo k zagotovitvi prostega gibanja in potovanj, tehnologija, na kateri temelji, pa bi se lahko še naprej uporabljala kot koristno orodje za boljšo pripravljenost na morebitne prihodnje zdravstvene krize, ki bo državljanom in podjetjem omogočilo ublažiti posledice nalezljivih bolezni in zagotoviti ustrezno raven pripravljenosti na zdravstvene krize. To je tudi skladno s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča 01/2023 z naslovom „Orodja, ki omogočajo lažje potovanje po EU med pandemijo COVID-19 – Ustrezne pobude z različnimi učinki: od uspešnih orodij do omejene uporabe“.

| (3) | Uredba (EU) 2021/953 bo 30. junija 2023 prenehala veljati. Zato bi bilo treba od 1. julija 2023 morebitna potrdila o cepljenju, testiranju in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 izdajati in priznavati na podlagi pogojev, določenih v nacionalni zakonodaji držav članic. Tudi sklicevanja v tem priporočilu na izvedbene akte, sprejete na podlagi Uredbe (EU) 2021/953, so navedena izključno zaradi lažjega sklicevanja in se ne bi smela razumeti kot ohranjanje veljavnosti takih izvedbenih aktov ali pooblastil Komisije za sprejemanje in spreminjanje izvedbenih aktov na podlagi Uredbe (EU) 2021/953. Vsa sklicevanja na izvedbene akte, predhodno sprejete na podlagi Uredbe (EU) 2021/953, bi bilo treba razumeti kot statična sklicevanja na navedene akte v različici, ki se je uporabljala 30. junija 2023. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2021/953 bo 30. junija 2023 prenehala veljati. Zato bi bilo treba od 1. julija 2023 morebitna potrdila o cepljenju, testiranju in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 izdajati in priznavati na podlagi pogojev, določenih v nacionalni zakonodaji držav članic. Tudi sklicevanja v tem priporočilu na izvedbene akte, sprejete na podlagi Uredbe (EU) 2021/953, so navedena izključno zaradi lažjega sklicevanja in se ne bi smela razumeti kot ohranjanje veljavnosti takih izvedbenih aktov ali pooblastil Komisije za sprejemanje in spreminjanje izvedbenih aktov na podlagi Uredbe (EU) 2021/953. Vsa sklicevanja na izvedbene akte, predhodno sprejete na podlagi Uredbe (EU) 2021/953, bi bilo treba razumeti kot statična sklicevanja na navedene akte v različici, ki se je uporabljala 30. junija 2023.

| (4) | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) bo vzpostavila svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila. Svetovna mreža za digitalna zdravstvena potrdila je mehanizem za podporo preverjanju potrdil, ki jih izdajajo sodelujoči v svetovni mreži za digitalna zdravstvena potrdila. Najprej bi to bila potrdila v zvezi s COVID-19, v kasnejši fazi pa bi šlo lahko tudi za potrjevanje drugih dokumentov, kot so evidence o rutinski imunizaciji ter mednarodno potrdilo o cepljenju ali profilaksi iz Priloge 6 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (2005), za namene mednarodnih potovanj in neprekinjene oskrbe. |
| --- | --- |

(4)

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) bo vzpostavila svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila. Svetovna mreža za digitalna zdravstvena potrdila je mehanizem za podporo preverjanju potrdil, ki jih izdajajo sodelujoči v svetovni mreži za digitalna zdravstvena potrdila. Najprej bi to bila potrdila v zvezi s COVID-19, v kasnejši fazi pa bi šlo lahko tudi za potrjevanje drugih dokumentov, kot so evidence o rutinski imunizaciji ter mednarodno potrdilo o cepljenju ali profilaksi iz Priloge 6 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (2005), za namene mednarodnih potovanj in neprekinjene oskrbe.

| (5) | Vzpostavitev sistemov za blažitev učinkov svetovnih zdravstvenih kriz na potovanja za državljane in podjetja bi bilo treba obravnavati kot pomemben steber agende Unije za pripravljenost na svetovno zdravstveno krizo. Sodelovanje v svetovni mreži SZO za digitalna zdravstvena potrdila bi prispevalo k temu, da bi se na svetovni ravni uskladili standardi za zdravstvena potrdila in vzpostavil sistem za priznavanje digitalnih zdravstvenih potrdil za mednarodna potovanja in neprekinjeno oskrbo. |
| --- | --- |

(5)

Vzpostavitev sistemov za blažitev učinkov svetovnih zdravstvenih kriz na potovanja za državljane in podjetja bi bilo treba obravnavati kot pomemben steber agende Unije za pripravljenost na svetovno zdravstveno krizo. Sodelovanje v svetovni mreži SZO za digitalna zdravstvena potrdila bi prispevalo k temu, da bi se na svetovni ravni uskladili standardi za zdravstvena potrdila in vzpostavil sistem za priznavanje digitalnih zdravstvenih potrdil za mednarodna potovanja in neprekinjeno oskrbo.

| (6) | Svetovna mreža za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo razvija SZO, v svojo lastno strukturo prevzema okvir zaupanja, načela in odprte tehnologije digitalnega COVID potrdila EU. Komisija namerava tesno sodelovati s SZO, da bi se zagotovila skladnost svetovne mreže za digitalna zdravstvena potrdila s tehničnimi specifikacijami, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2021/1073 (2). Države članice bi bilo treba spodbuditi, da se čim prej in najpozneje do 31. decembra 2023 povežejo s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila. Za nemoten prehod s sistema digitalnega COVID potrdila EU na svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila bi bilo treba države članice pozvati, naj nova potrdila za podpisovalnike dokumentov, ki se uporabljajo za izdajanje digitalnih COVID potrdil EU, izdajo pred prenehanjem veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953, da zagotovijo njihovo največjo možno tehnično veljavnost in jih registrirajo v interoperabilnem prehodu okvira zaupanja, vzpostavljenega z navedeno uredbo (v nadaljnjem besedilu: prehod EU). |
| --- | --- |

(6)

Svetovna mreža za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo razvija SZO, v svojo lastno strukturo prevzema okvir zaupanja, načela in odprte tehnologije digitalnega COVID potrdila EU. Komisija namerava tesno sodelovati s SZO, da bi se zagotovila skladnost svetovne mreže za digitalna zdravstvena potrdila s tehničnimi specifikacijami, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2021/1073 (2). Države članice bi bilo treba spodbuditi, da se čim prej in najpozneje do 31. decembra 2023 povežejo s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila. Za nemoten prehod s sistema digitalnega COVID potrdila EU na svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila bi bilo treba države članice pozvati, naj nova potrdila za podpisovalnike dokumentov, ki se uporabljajo za izdajanje digitalnih COVID potrdil EU, izdajo pred prenehanjem veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953, da zagotovijo njihovo največjo možno tehnično veljavnost in jih registrirajo v interoperabilnem prehodu okvira zaupanja, vzpostavljenega z navedeno uredbo (v nadaljnjem besedilu: prehod EU).

| (7) | Komisija namerava zagotoviti nemoten prehod za države članice, da bi se te lahko pridružile svetovni mreži SZO za digitalna zdravstvena potrdila, z ohranitvijo prehoda EU do 31. decembra 2023 na način, ki podpira cilje tega priporočila. V ta namen namerava Komisija financirati prehod EU prek programa Digitalna Evropa, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (3). To bi moralo državam članicam in tretjim državam, ki so povezane s prehodom EU, omogočiti dovolj časa, da prilagodijo potrebne postopke za vključitev v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila. |
| --- | --- |

(7)

Komisija namerava zagotoviti nemoten prehod za države članice, da bi se te lahko pridružile svetovni mreži SZO za digitalna zdravstvena potrdila, z ohranitvijo prehoda EU do 31. decembra 2023 na način, ki podpira cilje tega priporočila. V ta namen namerava Komisija financirati prehod EU prek programa Digitalna Evropa, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (3). To bi moralo državam članicam in tretjim državam, ki so povezane s prehodom EU, omogočiti dovolj časa, da prilagodijo potrebne postopke za vključitev v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila.

| (8) | Vsi državljani in prebivalci Unije, ki potujejo zunaj Unije, bi morali imeti na voljo sredstva za dokazovanje svojega statusa v zvezi s COVID-19, kadar koli se to posebej zahteva za potovanja zunaj Unije. Ko bodo države članice povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, bi jih bilo zato treba pozvati, naj na zahtevo izdajajo potrdila, združljiva z obliko, ki jo določi svetovna mreža SZO za digitalna zdravstvena potrdila, in sicer na podlagi tehničnih specifikacij, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073, za namene olajšanja mednarodnih potovanj v tretje države, ki zahtevajo taka potrdila zlasti v primeru izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju. Poleg olajšanja mednarodnih potovanj bi tako izdajanje prispevalo k temu, da bi se na svetovni ravni uskladili standardi za zdravstvena potrdila in razvil sistem za priznavanje digitalnih zdravstvenih potrdil, ki omogočajo neprekinjeno oskrbo. |
| --- | --- |

(8)

Vsi državljani in prebivalci Unije, ki potujejo zunaj Unije, bi morali imeti na voljo sredstva za dokazovanje svojega statusa v zvezi s COVID-19, kadar koli se to posebej zahteva za potovanja zunaj Unije. Ko bodo države članice povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, bi jih bilo zato treba pozvati, naj na zahtevo izdajajo potrdila, združljiva z obliko, ki jo določi svetovna mreža SZO za digitalna zdravstvena potrdila, in sicer na podlagi tehničnih specifikacij, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073, za namene olajšanja mednarodnih potovanj v tretje države, ki zahtevajo taka potrdila zlasti v primeru izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju. Poleg olajšanja mednarodnih potovanj bi tako izdajanje prispevalo k temu, da bi se na svetovni ravni uskladili standardi za zdravstvena potrdila in razvil sistem za priznavanje digitalnih zdravstvenih potrdil, ki omogočajo neprekinjeno oskrbo.

| (9) | Države članice bi morale taka potrdila izdajati v digitalni ali papirni obliki ali obeh. Prosilci za potrdilo bi morali imeti pravico, da potrdila prejmejo v obliki, ki jo sami izberejo. Informacije, ki jih vsebujejo potrdila, bi morale biti prikazane tudi v človeku berljivi obliki in zagotovljene vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in v angleščini. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale taka potrdila izdajati v digitalni ali papirni obliki ali obeh. Prosilci za potrdilo bi morali imeti pravico, da potrdila prejmejo v obliki, ki jo sami izberejo. Informacije, ki jih vsebujejo potrdila, bi morale biti prikazane tudi v človeku berljivi obliki in zagotovljene vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in v angleščini.

| (10) | Prevzemanje digitalnega COVID potrdila EU s strani svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila bi moralo tretjim državam, ki vstop na svoje ozemlje še vedno pogojujejo z zahtevami v zvezi s COVID-19 in ki so povezane s prehodom EU, omogočiti, da priznavajo in preverjajo tako potrdila, izdana pred 1. julijem 2023, kot potrdila, izdana po tem datumu. |
| --- | --- |

(10)

Prevzemanje digitalnega COVID potrdila EU s strani svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila bi moralo tretjim državam, ki vstop na svoje ozemlje še vedno pogojujejo z zahtevami v zvezi s COVID-19 in ki so povezane s prehodom EU, omogočiti, da priznavajo in preverjajo tako potrdila, izdana pred 1. julijem 2023, kot potrdila, izdana po tem datumu.

| (11) | Kar zadeva posameznike, ki potujejo v Unijo, se državam članicam – ko bodo povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila – svetuje, da za zagotovitev ustrezne obravnave pomislekov v zvezi z javnim zdravjem, povezanih s pandemijo COVID-19, ohranijo možnost priznavanja in preverjanja potrdil, ki jih v okviru svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila izdajo tretje države, ki še naprej izpolnjujejo visoke standarde, določene na podlagi Uredbe (EU) 2021/953. Kadar države članice zahtevajo dokazilo o cepljenju, testiranju ali preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev potovanj v Unijo, bi morale priznati potrdila v zvezi s COVID-19, ki so tehnično skladna z zahtevami svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena spričevala. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva posameznike, ki potujejo v Unijo, se državam članicam – ko bodo povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila – svetuje, da za zagotovitev ustrezne obravnave pomislekov v zvezi z javnim zdravjem, povezanih s pandemijo COVID-19, ohranijo možnost priznavanja in preverjanja potrdil, ki jih v okviru svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila izdajo tretje države, ki še naprej izpolnjujejo visoke standarde, določene na podlagi Uredbe (EU) 2021/953. Kadar države članice zahtevajo dokazilo o cepljenju, testiranju ali preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev potovanj v Unijo, bi morale priznati potrdila v zvezi s COVID-19, ki so tehnično skladna z zahtevami svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena spričevala.

| (12) | V sklepih z dne 9. decembra 2022 o cepljenju kot enem najučinkovitejših orodij za preprečevanje bolezni in izboljšanje javnega zdravja je Svet pozval Komisijo naj „preuči dodano vrednost digitalne različice potrdil o cepljenju, pri čemer upošteva izkušnje z evropskimi digitalnimi infrastrukturami in drugimi obstoječimi orodji, kot je mednarodno potrdilo o cepljenju ali profilaksi“. Podoben razvoj načrtuje SZO, ki namerava dalje razvijati svojo svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila, da bi na primer podprla digitalizacijo mednarodnega potrdila o cepljenju ali profilaksi ali potrdil o rutinski imunizaciji. Zato so države članice pozvane, naj dejavno sodelujejo v prizadevanjih za nadaljnji razvoj mreže ter naj izdajajo, priznavajo in preverjajo druge ustrezne vrste potrdil o cepljenjih ali zdravstvene podatke. |
| --- | --- |

(12)

V sklepih z dne 9. decembra 2022 o cepljenju kot enem najučinkovitejših orodij za preprečevanje bolezni in izboljšanje javnega zdravja je Svet pozval Komisijo naj „preuči dodano vrednost digitalne različice potrdil o cepljenju, pri čemer upošteva izkušnje z evropskimi digitalnimi infrastrukturami in drugimi obstoječimi orodji, kot je mednarodno potrdilo o cepljenju ali profilaksi“. Podoben razvoj načrtuje SZO, ki namerava dalje razvijati svojo svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila, da bi na primer podprla digitalizacijo mednarodnega potrdila o cepljenju ali profilaksi ali potrdil o rutinski imunizaciji. Zato so države članice pozvane, naj dejavno sodelujejo v prizadevanjih za nadaljnji razvoj mreže ter naj izdajajo, priznavajo in preverjajo druge ustrezne vrste potrdil o cepljenjih ali zdravstvene podatke.

| (13) | Države članice, ki še niso povezane v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, naj v prehodnem obdobju do 31. decembra 2023 – da se zagotovi nemoten prehod na svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila – zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju v skladu z nacionalnim pravom na zahtevo izdajajo potrdila o cepljenju, testiranju in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 v obliki, združljivi s tehničnimi specifikacijami, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073, če je v njihovem nacionalnem pravu določena pravna podlaga za izdajo takih potrdil. Poleg tega naj države članice, če v tem prehodnem obdobju zahtevajo dokazilo potrdil v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev potovanj v Unijo, priznavajo dokazila o cepljenju, preboleli bolezni ali testiranju v zvezi s COVID-19, ki so bila prej zajeta z izvedbenim aktom, sprejetim na podlagi člena 3(10) ali člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953, skladno s pristopom, opredeljenim v Priporočilu Sveta (EU) 2022/2548 (4). |
| --- | --- |

(13)

Države članice, ki še niso povezane v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, naj v prehodnem obdobju do 31. decembra 2023 – da se zagotovi nemoten prehod na svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila – zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju v skladu z nacionalnim pravom na zahtevo izdajajo potrdila o cepljenju, testiranju in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 v obliki, združljivi s tehničnimi specifikacijami, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073, če je v njihovem nacionalnem pravu določena pravna podlaga za izdajo takih potrdil. Poleg tega naj države članice, če v tem prehodnem obdobju zahtevajo dokazilo potrdil v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev potovanj v Unijo, priznavajo dokazila o cepljenju, preboleli bolezni ali testiranju v zvezi s COVID-19, ki so bila prej zajeta z izvedbenim aktom, sprejetim na podlagi člena 3(10) ali člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953, skladno s pristopom, opredeljenim v Priporočilu Sveta (EU) 2022/2548 (4).

| (14) | V istem obdobju naj države članice, ki še niso povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, ostanejo še naprej povezane s prehodom EU, v kolikor Komisija ohranja tak prehod. Državam članicam, ki so že povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, se svetuje, naj informacije, ki jih prenesejo v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, sinhronizirajo s prehodom EU. |
| --- | --- |

(14)

V istem obdobju naj države članice, ki še niso povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, ostanejo še naprej povezane s prehodom EU, v kolikor Komisija ohranja tak prehod. Državam članicam, ki so že povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, se svetuje, naj informacije, ki jih prenesejo v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, sinhronizirajo s prehodom EU.

| (15) | Države članice naj to priporočilo uveljavijo s 1. julijem 2023, torej dan po prenehanju veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953, da se preprečijo morebitne motnje, zlasti kar zadeva mednarodna potovanja v tretje države, ki še vedno zahtevajo COVID potrdila. Zlasti kar zadeva izdajanje novega potrdila za podpisovalnik dokumentov, lahko države članice izdajo tako potrdilo samo, dokler Uredba (EU) 2021/953 še velja. Zato so pozvane, naj temu potrdilu zagotovijo največjo možno tehnično veljavnost in ga registrirajo v prehod EU pred prenehanjem veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 dne 30. junija 2023. |
| --- | --- |

(15)

Države članice naj to priporočilo uveljavijo s 1. julijem 2023, torej dan po prenehanju veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953, da se preprečijo morebitne motnje, zlasti kar zadeva mednarodna potovanja v tretje države, ki še vedno zahtevajo COVID potrdila. Zlasti kar zadeva izdajanje novega potrdila za podpisovalnik dokumentov, lahko države članice izdajo tako potrdilo samo, dokler Uredba (EU) 2021/953 še velja. Zato so pozvane, naj temu potrdilu zagotovijo največjo možno tehnično veljavnost in ga registrirajo v prehod EU pred prenehanjem veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 dne 30. junija 2023.

| (16) | Za obdelavo osebnih podatkov pri izvajanju tega priporočila se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Države članice bi zato morale vselej zagotoviti spoštovanje ustreznih določb prava Unije v zvezi z osebnimi podatki in zlasti spoštovanje načela zakonitosti iz Uredbe (EU) 2016/679 – |
| --- | --- |

(16)

Za obdelavo osebnih podatkov pri izvajanju tega priporočila se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Države članice bi zato morale vselej zagotoviti spoštovanje ustreznih določb prava Unije v zvezi z osebnimi podatki in zlasti spoštovanje načela zakonitosti iz Uredbe (EU) 2016/679 –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Povezava s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila

| 1. | Svet pozdravlja namero Komisije, da bo tesno sodelovala s SZO pri razvoju svetovne mreže za digitalna zdravstvena potrdila, kar bo SZO omogočilo, da v svojo lastno strukturo prevzame okvir zaupanja, načela in odprte tehnologije digitalnega COVID potrdila EU, in sicer na podlagi tehničnih specifikacij, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice naj se najpozneje do 31. decembra 2023 povežejo s svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo vzpostavlja SZO, pod pogojem, da je v njihovem nacionalnem pravu določena ustrezna pravna podlaga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vsaka država članica, ki se želi pridružiti svetovni mreži SZO za digitalna zdravstvena potrdila, naj izda novo potrdilo za podpisovalnik dokumentov, ki ima največjo možno tehnično veljavnost, in ga registrira v prehod EU pred prenehanjem veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Svet pozdravlja namero Komisije, da olajša nemoten prehod s sistema digitalnega COVID potrdila EU na svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila. Vendar se države članice same odločijo, ali se povežejo s svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila in, ali se želijo ob tem povezati z obstoječo tehnologo ali povezavo vzpostaviti pozneje. |
| --- | --- |

4.

Izdajanje in priznavanje potrdil v okviru svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila

| 5. | Ko bodo države članice povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, naj čim bolj učinkovito izvajajo naloge, ki jih je predpisala SZO v zvezi z delovanjem svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila, kot je ustrezno, pod pogojem, da je v pravu Unije ali nacionalnem pravu določena ustrezna pravna podlaga v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, zlasti:






  (a) | izdajajo, kot je ustrezno, zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, potrdila v zvezi s COVID-19 v obliki, združljivi z zahtevami svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila, in sicer na podlagi tehničnih specifikacij, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

izdajajo, kot je ustrezno, zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, potrdila v zvezi s COVID-19 v obliki, združljivi z zahtevami svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila, in sicer na podlagi tehničnih specifikacij, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073;

| (b) | izdajajo potrdila iz alinee (a) te točke v digitalni ali papirni obliki ali obeh ter prosilcem za potrdilo omogočijo, kot je ustrezno, da potrdilo prejmejo v obliki, ki jo sami izberejo. Priporoča se, da so informacije, ki jih vsebujejo potrdila, prikazane tudi v človeku berljivi obliki in zagotovljene vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in v angleščini; |
| --- | --- |

(b)

izdajajo potrdila iz alinee (a) te točke v digitalni ali papirni obliki ali obeh ter prosilcem za potrdilo omogočijo, kot je ustrezno, da potrdilo prejmejo v obliki, ki jo sami izberejo. Priporoča se, da so informacije, ki jih vsebujejo potrdila, prikazane tudi v človeku berljivi obliki in zagotovljene vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in v angleščini;

| (c) | kadar zahtevajo dokazilo o cepljenju, testu ali preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev, priznavajo potrdila v zvezi s COVID-19, ki so skladna z zahtevami svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila. |
| --- | --- |

(c)

kadar zahtevajo dokazilo o cepljenju, testu ali preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev, priznavajo potrdila v zvezi s COVID-19, ki so skladna z zahtevami svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila.

Nadaljnji razvoj svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila

| 6. | Države članice naj dejavno sodelujejo v prizadevanjih za nadaljnji razvoj svetovne mreže SZO za digitalna zdravstvena potrdila, ob upoštevanju razvoja dogodkov v zvezi s posodobitvijo Mednarodnega zdravstvenega pravilnika in preučitev morebitnih koristi, izzivov in pravnih zahtev za digitalna potrdila SZO, tudi s proučitvijo, med drugim, uporabe digitalnih potrdil za druge bolezni in avtentikacijo drugih zdravstvenih podatkov. |
| --- | --- |

6.

Prehodno obdobje do 31. decembra 2023

| 7. | Svet pozdravlja namero Komisije, da ohrani prehod EU za digitalno COVID potrdilo EU na način, ki podpira cilje tega priporočila, do 31. decembra 2023, da omogoči sprejetje ukrepov za povezavo s svetovno mrežo za digitalna zdravstvena potrdila, ki jo vzpostavlja SZO, in ga še naprej daje na voljo tretjim državam in ozemljem, ki so že povezani s prehodom EU, pod pogojem, da se ustrezna potrdila navedenih tretjih držav in ozemelj še naprej izdajajo na podlagi standardov in tehnoloških sistemov, ki so interoperabilni z okvirom zaupanja prehoda EU, in ki omogočajo preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dokler niso povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila iz točke 1 ter med obdobjem do 31. decembra 2023, naj države članice ostanejo povezane s prehodom EU, v kolikor Komisija ohranja tak prehod, in pod pogojem, da je v njihovem nacionalnem pravu določena ustrezna pravna podlaga v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, da:






  (a) | izdajajo, kot je ustrezno, zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, potrdila v zvezi s COVID-19 v obliki, ki temelji na tehničnih specifikacijah, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

izdajajo, kot je ustrezno, zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, potrdila v zvezi s COVID-19 v obliki, ki temelji na tehničnih specifikacijah, ki so bile predhodno določene v Izvedbenem sklepu (EU) 2021/1073;

| (b) | izdajajo potrdila iz alinee (a) te točke v digitalni ali papirni obliki ali obeh ter prosilcem za potrdilo omogočijo, kot je ustrezno, da potrdilo prejmejo v obliki, ki jo sami izberejo. Priporoča se, da so informacije, ki jih vsebujejo potrdila, prikazane tudi v človeku berljivi obliki in zagotovljene vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in v angleščini; |
| --- | --- |

(b)

izdajajo potrdila iz alinee (a) te točke v digitalni ali papirni obliki ali obeh ter prosilcem za potrdilo omogočijo, kot je ustrezno, da potrdilo prejmejo v obliki, ki jo sami izberejo. Priporoča se, da so informacije, ki jih vsebujejo potrdila, prikazane tudi v človeku berljivi obliki in zagotovljene vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in v angleščini;

| (c) | kadar, zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, zahtevajo dokazilo o cepljenju, testiranju ali preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev, priznavajo dokazila o cepljenju, preboleli bolezni ali testiranju v zvezi s COVID-19, ki so bila prej zajeta z izvedbenim aktom, sprejetim na podlagi člena 3(10) ali člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(c)

kadar, zlasti v primeru razglašenih izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, zahtevajo dokazilo o cepljenju, testiranju ali preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 kot podlago za izvzetje iz omejitev, priznavajo dokazila o cepljenju, preboleli bolezni ali testiranju v zvezi s COVID-19, ki so bila prej zajeta z izvedbenim aktom, sprejetim na podlagi člena 3(10) ali člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953.

| 9. | Države članice, ki so povezane s svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila, naj obenem do 31. decembra 2023 zagotovijo sinhronizacijo informacij, ki jih prenesejo v prehod EU in v svetovno mrežo SZO za digitalna zdravstvena potrdila. |
| --- | --- |

9.

V Luxembourgu, 27. junija 2023

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  Uredba (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (UL L 211, 15.6.2021, str. 1).

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1073 z dne 28. junija 2021 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 30.6.2021, str. 32).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

3

(4)  Priporočilo Sveta (EU) 2022/2548 z dne 13. decembra 2022 o usklajenem pristopu k potovanju v Unijo med pandemijo COVID-19 in nadomestitvi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 (UL L 328, 22.12.2022, str. 146).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

5

---