# Uradni list L 143I/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 143I |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 662. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 143I

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 662. junij 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1075 z dne 1. junija 2023 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva institucije in javno upravo Unije | 1 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1076 z dne 1. junija 2023 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter azila in nevračanja | 4 |
| | * | Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima – Istanbul, 11.V.2011 | 7 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1075 z dne 1. junija 2023 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva institucije in javno upravo Unije

1

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1076 z dne 1. junija 2023 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter azila in nevračanja

4

*

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima – Istanbul, 11.V.2011

Istanbul, 11.V.2011

7

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

LI 143/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1075

z dne 1. junija 2023

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva institucije in javno upravo Unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 336 v povezavi s členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je prvi mednarodni instrument, ki s ciljem odprave nasilja nad ženskami, vključno z dekleti, mlajšimi od 18 let, kot temeljnega vzroka trajne neenakosti moških in žensk vzpostavlja celovit okvir pravnih in političnih ukrepov za preprečevanje nasilja nad ženskami ter za zaščito žrtev in pomoč žrtvam takšnega nasilja. Konvencija je začela veljati 1. aprila 2014. V skladu s 75. členom Konvencije lahko k njej pristopi tudi Unija. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je prvi mednarodni instrument, ki s ciljem odprave nasilja nad ženskami, vključno z dekleti, mlajšimi od 18 let, kot temeljnega vzroka trajne neenakosti moških in žensk vzpostavlja celovit okvir pravnih in političnih ukrepov za preprečevanje nasilja nad ženskami ter za zaščito žrtev in pomoč žrtvam takšnega nasilja. Konvencija je začela veljati 1. aprila 2014. V skladu s 75. členom Konvencije lahko k njej pristopi tudi Unija.

| (2) | V skladu s sklepoma Sveta (EU) 2017/865 (2) in (EU) 2017/866 (3) je bila Konvencija s pridržkom njene poznejše sklenitve podpisana 13. junija 2017 v imenu Unije glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter v zvezi z azilom in nevračanjem. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s sklepoma Sveta (EU) 2017/865 (2) in (EU) 2017/866 (3) je bila Konvencija s pridržkom njene poznejše sklenitve podpisana 13. junija 2017 v imenu Unije glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter v zvezi z azilom in nevračanjem.

| (3) | Konvencija vzpostavlja celovit in večstranski pravni okvir za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja. Njen cilj je preprečevati, preganjati in odpravljati nasilje nad ženskami in dekleti ter nasilje v družini. Konvencija zajema širok spekter ukrepov, od zbiranja podatkov in ozaveščanja do pravnih ukrepov, s katerimi se različne oblike nasilja nad ženskami opredelijo kot kaznive. Vključuje ukrepe za zaščito žrtev in zagotavljanje podpornih storitev ter obravnava vidik nasilja na podlagi spola na področju azila in migracij. Da bi pogodbenice zagotovile učinkovito izvajanje njenih določb, Konvencija vzpostavlja poseben mehanizem za spremljanje. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija vzpostavlja celovit in večstranski pravni okvir za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja. Njen cilj je preprečevati, preganjati in odpravljati nasilje nad ženskami in dekleti ter nasilje v družini. Konvencija zajema širok spekter ukrepov, od zbiranja podatkov in ozaveščanja do pravnih ukrepov, s katerimi se različne oblike nasilja nad ženskami opredelijo kot kaznive. Vključuje ukrepe za zaščito žrtev in zagotavljanje podpornih storitev ter obravnava vidik nasilja na podlagi spola na področju azila in migracij. Da bi pogodbenice zagotovile učinkovito izvajanje njenih določb, Konvencija vzpostavlja poseben mehanizem za spremljanje.

| (4) | Sklenitev Konvencije v imenu Unije bo prispevala k uresničevanju načela enakosti žensk in moških na vseh področjih, kar je temeljni cilj in vrednota Unije, ki jo je treba v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah uresničevati pri vseh dejavnostih Unije. Pri nasilju nad ženskami ne gre le za kaznivo dejanje temveč tudi za kršitev njihovih človekovih pravic in skrajno obliko diskriminacije, ki je zakoreninjena v neenakosti med spoloma ter prispeva k ohranjanju te neenakosti in jo krepi. Z zavezo k izvajanju Konvencije Unija potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju nad ženskami na svojem ozemlju in v svetu ter krepi sedanje politično delovanje in obsežen veljavni pravni okvir na področju kazenskega procesnega prava, ki je zlasti pomemben za ženske in dekleta. |
| --- | --- |

(4)

Sklenitev Konvencije v imenu Unije bo prispevala k uresničevanju načela enakosti žensk in moških na vseh področjih, kar je temeljni cilj in vrednota Unije, ki jo je treba v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah uresničevati pri vseh dejavnostih Unije. Pri nasilju nad ženskami ne gre le za kaznivo dejanje temveč tudi za kršitev njihovih človekovih pravic in skrajno obliko diskriminacije, ki je zakoreninjena v neenakosti med spoloma ter prispeva k ohranjanju te neenakosti in jo krepi. Z zavezo k izvajanju Konvencije Unija potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju nad ženskami na svojem ozemlju in v svetu ter krepi sedanje politično delovanje in obsežen veljavni pravni okvir na področju kazenskega procesnega prava, ki je zlasti pomemben za ženske in dekleta.

| (5) | Konvencija zajema zadeve, ki so v izključni pristojnosti Unije, in druge zadeve, ki so v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Konvencija zajema zadeve, ki so v izključni pristojnosti Unije, in druge zadeve, ki so v pristojnosti držav članic.

| (6) | Unija bi morala h Konvenciji pristopiti le v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, kolikor bi lahko zadevne določbe Konvencije vplivale na skupna pravila ali spremenila njihovo področje uporabe. Države članice obdržijo svoje pristojnosti, kolikor Konvencija ne vpliva na skupna pravila ali ne spreminja njihovega področja uporabe. Pristop Unije h Konvenciji v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, ne posega v pristojnost držav članic glede ratifikacije Konvencije v zvezi z zadevami, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti. |
| --- | --- |

(6)

Unija bi morala h Konvenciji pristopiti le v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, kolikor bi lahko zadevne določbe Konvencije vplivale na skupna pravila ali spremenila njihovo področje uporabe. Države članice obdržijo svoje pristojnosti, kolikor Konvencija ne vpliva na skupna pravila ali ne spreminja njihovega področja uporabe. Pristop Unije h Konvenciji v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, ne posega v pristojnost držav članic glede ratifikacije Konvencije v zvezi z zadevami, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

| (7) | Unija bo v fazi izvajanja Konvencije odgovorna za izvajanje določb Konvencije, ki so v njeni izključni pristojnosti, države članice, ki so ratificirale Konvencijo, pa bodo edine odgovorne za izvajanje določb Konvencije, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti. |
| --- | --- |

(7)

Unija bo v fazi izvajanja Konvencije odgovorna za izvajanje določb Konvencije, ki so v njeni izključni pristojnosti, države članice, ki so ratificirale Konvencijo, pa bodo edine odgovorne za izvajanje določb Konvencije, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

| (8) | Unija ima izključno pristojnost za sprejetje obveznosti iz Konvencije glede svojih institucij in javne uprave. Unija bi morala do takrat, ko začne Konvencija veljati za Unijo, zagotoviti, da bo spoštovala Konvencijo, tudi kar zadeva njene lastne institucije in javno upravo. |
| --- | --- |

(8)

Unija ima izključno pristojnost za sprejetje obveznosti iz Konvencije glede svojih institucij in javne uprave. Unija bi morala do takrat, ko začne Konvencija veljati za Unijo, zagotoviti, da bo spoštovala Konvencijo, tudi kar zadeva njene lastne institucije in javno upravo.

| (9) | Ta sklep se nanaša le na določbe Konvencije, kolikor se uporabljajo za institucije Unije in njeno javno upravo. Ne zadeva pa določb Konvencije o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah ter o azilu in nevračanju, ki so obravnavane v ločenem sklepu Sveta, ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom. |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep se nanaša le na določbe Konvencije, kolikor se uporabljajo za institucije Unije in njeno javno upravo. Ne zadeva pa določb Konvencije o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah ter o azilu in nevračanju, ki so obravnavane v ločenem sklepu Sveta, ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom.

| (10) | Svet, države članice, ki so pogodbenice Konvencije, in Komisija so pripravili kodeks ravnanja o določitvi notranjih dogovorov glede izvrševanja pravic in obveznosti Unije in držav članic iz Konvencije (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja). Ti dogovori urejajo med drugim vlogo Komisije kot usklajevalnega telesa v smislu člena 10 Konvencije v zadevah, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem; podrobnosti mehanizma za spremljanje, vključno s poročanjem Skupini strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO); sodelovanje Unije na sestankih organov, ustanovljenih v okviru Konvencije, zlasti na sestankih odbora pogodbenic iz člena 67 Konvencije; pripravo stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč za takšne sestanke ter tesno sodelovanje na takšnih sestankih, zlasti kar zadeva dogovore o predstavitvah stališč in glasovanju. Ta kodeks ravnanja je zato zasnovan kot praktično notranje orodje, ki Uniji in njenim državam članicam omogoča usklajeno, celovito in enotno zunanje zastopanje v zvezi s Konvencijo. |
| --- | --- |

(10)

Svet, države članice, ki so pogodbenice Konvencije, in Komisija so pripravili kodeks ravnanja o določitvi notranjih dogovorov glede izvrševanja pravic in obveznosti Unije in držav članic iz Konvencije (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja). Ti dogovori urejajo med drugim vlogo Komisije kot usklajevalnega telesa v smislu člena 10 Konvencije v zadevah, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem; podrobnosti mehanizma za spremljanje, vključno s poročanjem Skupini strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO); sodelovanje Unije na sestankih organov, ustanovljenih v okviru Konvencije, zlasti na sestankih odbora pogodbenic iz člena 67 Konvencije; pripravo stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč za takšne sestanke ter tesno sodelovanje na takšnih sestankih, zlasti kar zadeva dogovore o predstavitvah stališč in glasovanju. Ta kodeks ravnanja je zato zasnovan kot praktično notranje orodje, ki Uniji in njenim državam članicam omogoča usklajeno, celovito in enotno zunanje zastopanje v zvezi s Konvencijo.

| (11) | Konvencijo bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(11)

Konvencijo bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), kolikor se uporablja za njene institucije in javno upravo se odobri v imenu Unije (4).

2.   Pristop Unije h Konvenciji ne posega v pristojnost držav članic glede ratifikacije Konvencije v zvezi z zadevami, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

Člen 2

Predsednik Sveta določi osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira listino o odobritvi iz člena 75(2) in (4) Konvencije.

Člen 3

Komisija deluje kot usklajevalno telo Unije v skladu s členom 10 Konvencije in izpolnjuje obveznosti poročanja iz poglavja IX za zadeve Konvencije, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v pristojnosti držav članic in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 1. junija 2023

Za Svet

predsednik

A. CARLSON

---

(1)  Odobritev z dne 10. maja 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 131, 20.5.2017, str. 11).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva azil in nevračanje (UL L 131, 20.5.2017, str. 13).

3

(4)  Glej stran 7 tega Uradnega lista..

4

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 143/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

LI 143/4

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1076

z dne 1. junija 2023

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter azila in nevračanja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 82(2), člena 84 in člena 78(2) v povezavi s členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je prvi mednarodni instrument, ki s ciljem odprave nasilja nad ženskami, vključno z dekleti, mlajšimi od 18 let, kot temeljnega vzroka trajne neenakosti moških in žensk vzpostavlja celovit okvir pravnih in političnih ukrepov za preprečevanje nasilja nad ženskami ter za zaščito žrtev in pomoč žrtvam takšnega nasilja. Konvencija je začela veljati 1. aprila 2014. V skladu s členom 75 Konvencije lahko k njej pristopi tudi Unija. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je prvi mednarodni instrument, ki s ciljem odprave nasilja nad ženskami, vključno z dekleti, mlajšimi od 18 let, kot temeljnega vzroka trajne neenakosti moških in žensk vzpostavlja celovit okvir pravnih in političnih ukrepov za preprečevanje nasilja nad ženskami ter za zaščito žrtev in pomoč žrtvam takšnega nasilja. Konvencija je začela veljati 1. aprila 2014. V skladu s členom 75 Konvencije lahko k njej pristopi tudi Unija.

| (2) | V skladu s sklepoma Sveta (EU) 2017/865 (2) in (EU) 2017/866 (3) je bila Konvencija s pridržkom njene poznejše sklenitve podpisana 13. junija 2017 v imenu Unije glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter v zvezi z azilom in nevračanjem. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s sklepoma Sveta (EU) 2017/865 (2) in (EU) 2017/866 (3) je bila Konvencija s pridržkom njene poznejše sklenitve podpisana 13. junija 2017 v imenu Unije glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter v zvezi z azilom in nevračanjem.

| (3) | Konvencija vzpostavlja celovit in večstranski pravni okvir za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja. Njen cilj je preprečevati, preganjati in odpravljati nasilje nad ženskami in dekleti ter nasilje v družini. Konvencija zajema širok spekter ukrepov, od zbiranja podatkov in ozaveščanja do pravnih ukrepov, s katerimi se različne oblike nasilja nad ženskami opredelijo kot kaznive. Vključuje ukrepe za zaščito žrtev in zagotavljanje podpornih storitev ter obravnava vidik nasilja na podlagi spola na področju azila in migracij. Da bi pogodbenice zagotovile učinkovito izvajanje njenih določb, Konvencija vzpostavlja poseben mehanizem za spremljanje. |
| --- | --- |

(3)

Konvencija vzpostavlja celovit in večstranski pravni okvir za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja. Njen cilj je preprečevati, preganjati in odpravljati nasilje nad ženskami in dekleti ter nasilje v družini. Konvencija zajema širok spekter ukrepov, od zbiranja podatkov in ozaveščanja do pravnih ukrepov, s katerimi se različne oblike nasilja nad ženskami opredelijo kot kaznive. Vključuje ukrepe za zaščito žrtev in zagotavljanje podpornih storitev ter obravnava vidik nasilja na podlagi spola na področju azila in migracij. Da bi pogodbenice zagotovile učinkovito izvajanje njenih določb, Konvencija vzpostavlja poseben mehanizem za spremljanje.

| (4) | Sklenitev Konvencije v imenu Unije bo prispevala k uresničevanju načela enakosti žensk in moških na vseh področjih, kar je temeljni cilj in vrednota Unije, ki jo je treba v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah uresničevati pri vseh dejavnostih Unije. Pri nasilju nad ženskami ne gre le za kaznivo dejanje temveč tudi za kršitev njihovih človekovih pravic in skrajno obliko diskriminacije, ki je zakoreninjena v neenakosti med spoloma ter prispeva k ohranjanju te neenakosti in jo krepi. Z zavezo k izvajanju Konvencije Unija potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju nad ženskami na svojem ozemlju in v svetu ter krepi sedanje politično delovanje in obsežen veljavni pravni okvir na področju kazenskega procesnega prava, ki je zlasti pomemben za ženske in dekleta. |
| --- | --- |

(4)

Sklenitev Konvencije v imenu Unije bo prispevala k uresničevanju načela enakosti žensk in moških na vseh področjih, kar je temeljni cilj in vrednota Unije, ki jo je treba v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah uresničevati pri vseh dejavnostih Unije. Pri nasilju nad ženskami ne gre le za kaznivo dejanje temveč tudi za kršitev njihovih človekovih pravic in skrajno obliko diskriminacije, ki je zakoreninjena v neenakosti med spoloma ter prispeva k ohranjanju te neenakosti in jo krepi. Z zavezo k izvajanju Konvencije Unija potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju nad ženskami na svojem ozemlju in v svetu ter krepi sedanje politično delovanje in obsežen veljavni pravni okvir na področju kazenskega procesnega prava, ki je zlasti pomemben za ženske in dekleta.

| (5) | Konvencija zajema zadeve, ki so v izključni pristojnosti Unije, in druge zadeve, ki so v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Konvencija zajema zadeve, ki so v izključni pristojnosti Unije, in druge zadeve, ki so v pristojnosti držav članic.

| (6) | Unija bi morala h Konvenciji pristopiti le v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, kolikor bi lahko zadevne določbe Konvencije vplivale na skupna pravila ali spremenila njihovo področje uporabe. Glede na trenutno stanje se to uporablja zlasti za nekatere določbe Konvencije glede pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in za določbe Konvencije glede azila in nevračanja. Države članice obdržijo svoje pristojnosti, kolikor Konvencija ne vpliva na skupna pravila ali ne spreminja njihovega področja uporabe. Pristop Unije h Konvenciji v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, ne posega v pristojnost držav članic glede ratifikacije Konvencije v zvezi z zadevami, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti. |
| --- | --- |

(6)

Unija bi morala h Konvenciji pristopiti le v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, kolikor bi lahko zadevne določbe Konvencije vplivale na skupna pravila ali spremenila njihovo področje uporabe. Glede na trenutno stanje se to uporablja zlasti za nekatere določbe Konvencije glede pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in za določbe Konvencije glede azila in nevračanja. Države članice obdržijo svoje pristojnosti, kolikor Konvencija ne vpliva na skupna pravila ali ne spreminja njihovega področja uporabe. Pristop Unije h Konvenciji v zvezi z zadevami, ki so v njeni izključni pristojnosti, ne posega v pristojnost držav članic glede ratifikacije Konvencije v zvezi z zadevami, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

| (7) | Unija bo v fazi izvajanja Konvencije odgovorna za izvajanje določb Konvencije, ki so v njeni izključni pristojnosti, države članice, ki so ratificirale Konvencijo, pa bodo edine odgovorne za izvajanje določb Konvencije, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti. |
| --- | --- |

(7)

Unija bo v fazi izvajanja Konvencije odgovorna za izvajanje določb Konvencije, ki so v njeni izključni pristojnosti, države članice, ki so ratificirale Konvencijo, pa bodo edine odgovorne za izvajanje določb Konvencije, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

| (8) | Pravna podlaga iz tega sklepa je glede na trenutno stanje ustrezen pokazatelj obsega pristojnosti Unije v zvezi s Konvencijo ter delitvijo pristojnosti med Unijo in državami članicami. |
| --- | --- |

(8)

Pravna podlaga iz tega sklepa je glede na trenutno stanje ustrezen pokazatelj obsega pristojnosti Unije v zvezi s Konvencijo ter delitvijo pristojnosti med Unijo in državami članicami.

| (9) | Ta sklep se nanaša na določbe Konvencije o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah ter azilu in nevračanju, kolikor bi lahko te določbe vplivale na skupna pravila ali spremenile njihovo področju uporabe. Ne nanaša se na institucije in javno upravo Unije, ki so obravnavane v ločenem sklepu Sveta o sklenitvi, ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom. |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep se nanaša na določbe Konvencije o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah ter azilu in nevračanju, kolikor bi lahko te določbe vplivale na skupna pravila ali spremenile njihovo področju uporabe. Ne nanaša se na institucije in javno upravo Unije, ki so obravnavane v ločenem sklepu Sveta o sklenitvi, ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom.

| (10) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 tega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 tega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (11) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (12) | Svet, države članice, ki so pogodbenice Konvencije, in Komisija so pripravili kodeks ravnanja o določitvi notranjih dogovorov glede izvrševanja pravic in obveznosti Unije in držav članic iz Konvencije (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja). Ti dogovori urejajo med drugim vlogo Komisije kot usklajevalnega telesa v smislu člena 10 Konvencije v zadevah, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem; mehanizma za spremljanje, vključno s poročanjem Skupini strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO); sodelovanje Unije na sestankih organov, ustanovljenih v okviru Konvencije, zlasti na sestankih odbora pogodbenic iz člena 67 Konvencije; pripravo stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč za takšne sestanke ter tesno sodelovanje na takšnih sestankih, zlasti kar zadeva dogovore o predstavitvah stališč in glasovanju. Ta kodeks ravnanja je zato zasnovan kot praktično notranje orodje, ki Uniji in njenim državam članicam omogoča usklajeno, celovito in enotno zunanje zastopanje v zvezi s Konvencijo. |
| --- | --- |

(12)

Svet, države članice, ki so pogodbenice Konvencije, in Komisija so pripravili kodeks ravnanja o določitvi notranjih dogovorov glede izvrševanja pravic in obveznosti Unije in držav članic iz Konvencije (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja). Ti dogovori urejajo med drugim vlogo Komisije kot usklajevalnega telesa v smislu člena 10 Konvencije v zadevah, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem; mehanizma za spremljanje, vključno s poročanjem Skupini strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO); sodelovanje Unije na sestankih organov, ustanovljenih v okviru Konvencije, zlasti na sestankih odbora pogodbenic iz člena 67 Konvencije; pripravo stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč za takšne sestanke ter tesno sodelovanje na takšnih sestankih, zlasti kar zadeva dogovore o predstavitvah stališč in glasovanju. Ta kodeks ravnanja je zato zasnovan kot praktično notranje orodje, ki Uniji in njenim državam članicam omogoča usklajeno, celovito in enotno zunanje zastopanje v zvezi s Konvencijo.

| (13) | Konvencijo bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(13)

Konvencijo bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter azila in nevračanja, ki so v izključni pristojnosti Unije, se odobri v imenu Unije (4).

2.   Pristop Unije h Konvenciji ne posega v pristojnost držav članic glede ratifikacije Konvencije v zvezi z zadevami, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

Člen 2

Predsednik Sveta določi osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira listino o odobritvi iz člena 75(2) in (4) Konvencije.

Člen 3

Komisija deluje kot usklajevalno telo Unije v skladu s členom 10 Konvencije in izpolnjuje obveznosti poročanja iz poglavja IX za zadeve Konvencije, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v pristojnosti držav članic in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 1. junija 2023

Za Svet

predsednik

A. CARLSON

---

(1)  Odobritev z dne 10. maja 2023 (še ni objavljena v Uradnem listu)].

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 131, 20.5.2017, str. 11).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva azil in nevračanje (UL L 131, 20.5.2017, str. 13).

3

(4)  Glej stran 7 tega Uradnega lista.

4

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 143/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

LI 143/7

---

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima

Istanbul, 11.V.2011

Preambula

Države članice Sveta Evrope in druge podpisnice te konvencije so se

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ETS št. 5, 1950) in njenih protokolov, Evropske socialne listine (ETS št. 35, 1961, spremenjene leta 1996, ETS št. 163), Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (CETS št. 197, 2005) in Konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolno zlorabo (CETS št. 201, 2007);

ob upoštevanju naslednjih priporočil Odbora ministrov državam članicam Sveta Evrope: Priporočila Rec(2002)5 o zaščiti žensk pred nasiljem, Priporočila CM/Rec(2007)17 o standardih in mehanizmih za enakost spolov, Priporočila CM/Rec(2010)10 o vlogi žensk in moških pri preprečevanju in reševanju sporov ter izgradnji miru ter drugih ustreznih priporočil;

ob upoštevanju čedalje obsežnejše sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, ki določa pomembne standarde na področju nasilja nad ženskami;

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (1966), Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (1966), Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk („CEDAW“, 1979) in njenega izbirnega protokola (1999) ter Splošnega priporočila št. 19 odbora CEDAW o nasilju nad ženskami, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah (1989) in njenih izbirnih protokolov (2000) ter Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (2006);

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (2002);

ob upoštevanju temeljnih načel mednarodnega humanitarnega prava in še zlasti Ženevske konvencije (IV) o zaščiti civilnih oseb v času vojne (1949) in dodatnih protokolov I in II k njej (1977);

ob obsojanju vseh oblik nasilja nad ženskami in nasilja v družini;

ob priznavanju, da je uresničevanje de jure in de facto enakosti žensk in moških ključna sestavina preprečevanja nasilja nad ženskami;

ob priznavanju, da je nasilje nad ženskami odraz zgodovinsko neenakih razmerij moči med ženskami in moškimi, kar je privedlo do nadvlade in izvajanja diskriminacije moških nad ženskami ter preprečevanja polnega napredka žensk;

ob priznavanju, da je nasilje nad ženskami nasilje zaradi spola in da je nasilje nad ženskami eden od ključnih družbenih mehanizmov, zaradi katerega so ženske prisiljene v podrejeni položaj v primerjavi z moškimi;

ob zaskrbljenem priznavanju, da so ženske in dekleta pogosto izpostavljene resnim oblikam nasilja, kakor so nasilje v družini, spolno nadlegovanje, posilstvo, prisilna poroka, zločini v imenu t. i. „časti“ in pohabljanje spolovil, kar pomeni resno kršitev človekovih pravic žensk in deklet ter je glavna ovira pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi;

ob priznavanju nenehnega kršenja človekovih pravic med oboroženimi spopadi, ki prizadenejo civilno prebivalstvo, še posebej ženske, v obliki množičnih ali sistematičnih posilstev in spolnega nasilja ter možnosti povečanega nasilja zaradi spola v času spopadov in po njih;

ob priznavanju, da so ženske in dekleta izpostavljene večjemu tveganju za nasilje zaradi spola kakor moški;

ob priznavanju, da nasilje v družini večinoma prizadeva ženske in da so tudi moški lahko žrtve nasilja v družini;

ob priznavanju, da so otroci žrtve nasilja v družini tudi kot njegove priče;

ob prizadevanju ustvariti Evropo brez nasilja nad ženskami in brez nasilja v družini,

so se dogovorile:

I. poglavje

Namen, opredelitev pojmov, enakost in nediskriminacija, splošne obveznosti

1. člen

Nameni konvencije

1.   Nameni te konvencije so:

| a. | zaščititi ženske pred vsemi oblikami nasilja in preprečevati, preganjati in odpravljati nasilje nad ženskami in nasilje v družini; |
| --- | --- |

a.

zaščititi ženske pred vsemi oblikami nasilja in preprečevati, preganjati in odpravljati nasilje nad ženskami in nasilje v družini;

| b. | prispevati k odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in spodbujati resnično enakost med ženskami in moškimi, vključno s krepitvijo moči žensk; |
| --- | --- |

b.

prispevati k odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in spodbujati resnično enakost med ženskami in moškimi, vključno s krepitvijo moči žensk;

| c. | oblikovati celostni okvir, politike in ukrepe za zaščito in pomoč za vse žrtve nasilja nad ženskami in nasilja v družini; |
| --- | --- |

c.

oblikovati celostni okvir, politike in ukrepe za zaščito in pomoč za vse žrtve nasilja nad ženskami in nasilja v družini;

| d. | spodbujati mednarodno sodelovanje za odpravljanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini; |
| --- | --- |

d.

spodbujati mednarodno sodelovanje za odpravljanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini;

| e. | zagotoviti podporo in pomoč organizacijam in organom pregona za učinkovito sodelovanje pri sprejemanju celostnega pristopa za odpravo nasilja nad ženskami in nasilja v družini. |
| --- | --- |

e.

zagotoviti podporo in pomoč organizacijam in organom pregona za učinkovito sodelovanje pri sprejemanju celostnega pristopa za odpravo nasilja nad ženskami in nasilja v družini.

2.   Da bi pogodbenice zagotovile učinkovito izvajanje določb konvencije, konvencija vzpostavlja poseben mehanizem za spremljanje.

2. člen

Področje uporabe konvencije

1.   Ta konvencija se uporablja za vse oblike nasilja nad ženskami, vključno z nasiljem v družini, ki nesorazmerno prizadeva ženske.

2.   Pogodbenice se spodbuja k uporabi te konvencije za vse žrtve nasilja v družini. Pri izvajanju določb te konvencije pogodbenice posebno pozornost namenjajo ženskam, ki so žrtve nasilja zaradi spola.

3.   Ta konvencija se uporablja v miru in razmerah oboroženega spopada.

3. člen

Opredelitve pojmov

V tej konvenciji:

| a. | „nasilje nad ženskami“ pomeni kršitev človekovih pravic in obliko diskriminacije žensk ter vsa nasilna dejanja zaradi spola, ki povzročijo ali bi lahko povzročila fizične, spolne, psihične ali ekonomske posledice ali trpljenje žensk, vključno z grožnjami s takimi dejanji, prisilo ali samovoljni odvzem prostosti, ne glede na to, ali do njih pride v javnem ali zasebnem življenju; |
| --- | --- |

a.

„nasilje nad ženskami“ pomeni kršitev človekovih pravic in obliko diskriminacije žensk ter vsa nasilna dejanja zaradi spola, ki povzročijo ali bi lahko povzročila fizične, spolne, psihične ali ekonomske posledice ali trpljenje žensk, vključno z grožnjami s takimi dejanji, prisilo ali samovoljni odvzem prostosti, ne glede na to, ali do njih pride v javnem ali zasebnem življenju;

| b. | „nasilje v družini“ pomeni vsako dejanje fizičnega, spolnega, psihičnega ali ekonomskega nasilja, ki se zgodi v družini ali gospodinjski enoti ali med nekdanjima ali trenutnima zakoncema ali partnerjema, ne glede na to, ali storilec še prebiva ali je prebival z žrtvijo; |
| --- | --- |

b.

„nasilje v družini“ pomeni vsako dejanje fizičnega, spolnega, psihičnega ali ekonomskega nasilja, ki se zgodi v družini ali gospodinjski enoti ali med nekdanjima ali trenutnima zakoncema ali partnerjema, ne glede na to, ali storilec še prebiva ali je prebival z žrtvijo;

| c. | „spol“ pomeni družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške; |
| --- | --- |

c.

„spol“ pomeni družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške;

| d. | „nasilje nad ženskami zaradi spola“ pomeni nasilje, ki je usmerjeno proti ženski, ker je ženska, ali nesorazmerno prizadene ženske; |
| --- | --- |

d.

„nasilje nad ženskami zaradi spola“ pomeni nasilje, ki je usmerjeno proti ženski, ker je ženska, ali nesorazmerno prizadene ženske;

| e. | „žrtev“ pomeni vsako fizično osebo, ki je deležna ravnanja iz točk a in b; |
| --- | --- |

e.

„žrtev“ pomeni vsako fizično osebo, ki je deležna ravnanja iz točk a in b;

| f. | „ženske“ vključuje dekleta, mlajša od 18 let. |
| --- | --- |

f.

„ženske“ vključuje dekleta, mlajša od 18 let.

4. člen

Temeljne pravice, enakost in nediskriminacija

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne in druge ukrepe za spodbujanje in varovanje pravice vsakogar, posebej žensk, do življenja brez nasilja v javnem in zasebnem življenju.

2.   Pogodbenice obsojajo vse oblike diskriminacije žensk in sprejmejo brez odlašanja potrebne zakonodajne in druge ukrepe za njeno preprečevanje, zlasti:

| — | z vključevanjem načela enakosti med ženskami in moškimi v svoje nacionalne ustave ali drugo ustrezno zakonodajo in zagotavljanjem uresničevanja tega načela v praksi; |
| --- | --- |

—

z vključevanjem načela enakosti med ženskami in moškimi v svoje nacionalne ustave ali drugo ustrezno zakonodajo in zagotavljanjem uresničevanja tega načela v praksi;

| — | s prepovedjo diskriminacije žensk, vključno z uporabo sankcij, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

—

s prepovedjo diskriminacije žensk, vključno z uporabo sankcij, kadar je to primerno;

| — | z odpravo zakonov in praks, ki diskriminirajo ženske. |
| --- | --- |

—

z odpravo zakonov in praks, ki diskriminirajo ženske.

3.   Pogodbenice zagotavljajo izvajanje določb te konvencije, zlasti ukrepov za varstvo pravic žrtev brez diskriminacije zaradi spola, rase, barve, jezika, vere, političnega ali drugega prepričanja, narodnega ali socialnega porekla, pripadnosti narodni skupnosti, premoženja, rojstva, spolne usmerjenosti, spolne identitete, starosti, zdravstvenega stanja, invalidnosti, zakonskega stanu, statusa migranta ali begunca ali drugega statusa.

4.   Posebni ukrepi, potrebni za preprečevanje in zaščito žensk pred nasiljem zaradi spola, se ne štejejo za diskriminacijo pod pogoji iz te konvencije.

5. člen

Obveznosti države in dolžna skrbnost

1.   Pogodbenice se vzdržijo vsakega nasilnega dejanja nad ženskami in zagotavljajo, da državni organi, uradniki, uslužbenci, institucije in drugi akterji, ki delujejo v imenu države, delujejo v skladu s to obveznostjo.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne in druge ukrepe za uresničevanje dolžne skrbnosti za preprečevanje, preiskovanje, kaznovanje in povrnitev škode za nasilna dejanja, ki so zajeta v področje uporabe te konvencije in so jih zagrešili nedržavni akterji.

6. člen

Politika enakosti spolov

Pogodbenice se zavezujejo vključiti vidik enakosti spolov v izvajanje in ocenjevanje učinka določb te konvencije ter spodbujati in učinkovito izvajati politiko enakosti med ženskami in moškimi in krepitve moči žensk.

II. poglavje

Celostna politika in zbiranje podatkov

7. člen

Celovita in usklajena politika

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne in druge ukrepe za sprejetje in izvajanje učinkovite, celostne in usklajene vsedržavne politike, ki zajema vse ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti vsem oblikam nasilja, zajetim v področje uporabe te konvencije, in zagotavlja celovit odgovor na nasilje nad ženskami.

2.   Pogodbenice zagotovijo, da so v politiki iz prvega odstavka pravice žrtve v središču vseh ukrepov in da se izvajajo v obliki učinkovitega sodelovanja med vsemi ustreznimi agencijami, institucijami in organizacijami.

3.   Ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, vključujejo, kadar je to primerno, vse ustrezne akterje, kakor so vladne agencije, državni, regionalni in lokalni parlamenti in organi, državne institucije za človekove pravice in organizacije civilne družbe.

8. člen

Finančni viri

Pogodbenice dodelijo zadostne finančne in človeške vire za ustrezno izvajanje celostne politike, ukrepov in programov za preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, vključno s tistimi, ki jih izvajajo nevladne organizacije in civilna družba.

9. člen

Nevladne organizacije in civilna družba

Pogodbenice na vseh ravneh priznavajo, spodbujajo in podpirajo delo ustreznih nevladnih organizacij in civilne družbe, dejavnih na področju boja proti nasilju nad ženskami, in vzpostavijo učinkovito sodelovanje s temi organizacijami.

10. člen

Usklajevalno telo

1.   Pogodbenice določijo ali ustanovijo enega ali več uradnih teles, odgovornih za usklajevanje, izvajanje, spremljanje in vrednotenje politik in ukrepov za preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim, ki jih zajema področje uporabe te konvencije. Ta telesa usklajujejo zbiranje podatkov v skladu z 11. členom, jih analizirajo in razširjajo rezultate.

2.   Pogodbenice zagotovijo, da organi, imenovani ali ustanovljeni na podlagi tega člena, prejemajo splošne informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi VIII. poglavja.

3.   Pogodbenice zagotovijo, da imajo organi, imenovani ali ustanovljeni na podlagi tega člena, zmogljivosti za neposredno komunikacijo in krepitev odnosov z enakimi ali sorodnimi telesi v drugih pogodbenicah.

11. člen

Zbiranje podatkov in raziskave

1.   Za izvajanje te konvencije se pogodbenice zavezujejo:

| a. | v rednih časovnih presledkih ločeno zbirati ustrezne statistične podatke o primerih vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije; |
| --- | --- |

a.

v rednih časovnih presledkih ločeno zbirati ustrezne statistične podatke o primerih vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije;

| b. | podpirati raziskave o vseh oblikah nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, za preučevanje njihovih vzrokov in posledic, pojavnosti in stopnje obsodb ter učinkovitost ukrepov, sprejetih za izvajanje te konvencije. |
| --- | --- |

b.

podpirati raziskave o vseh oblikah nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, za preučevanje njihovih vzrokov in posledic, pojavnosti in stopnje obsodb ter učinkovitost ukrepov, sprejetih za izvajanje te konvencije.

2.   Pogodbenice si prizadevajo v rednih časovnih presledkih izvesti anketiranje prebivalstva za oceno pojavnosti in trendov glede vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

3.   Pogodbenice zagotovijo skupini strokovnjakov iz 66. člena te konvencije zbrane podatke na podlagi tega člena za spodbujanje mednarodnega sodelovanja in omogočanje mednarodne primerjave.

4.   Pogodbenice zagotovijo, da so zbrani podatki na podlagi tega člena na voljo javnosti.

III. poglavje

Preprečevanje

12. člen

Splošne obveznosti

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje sprememb v družbenih in kulturnih vzorcih vedenja žensk in moških z namenom izkoreniniti predsodke, običaje, tradicije in vse druge prakse, ki temeljijo na ideji o manjvrednosti žensk ali na stereotipnih vlogah žensk in moških.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne in druge ukrepe za preprečevanje vseh oblik nasilja s področja uporabe te konvencije, ki bi ga izvajala katera koli fizična ali pravna oseba.

3.   Vsi ukrepi, sprejeti v skladu s tem poglavjem, upoštevajo in obravnavajo posebne potrebe oseb, ki so ranljive zaradi posebnih okoliščin, in postavljajo človekove pravice vseh žrtev v središče.

4.   Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje vseh članov družbe, predvsem moških in fantov, da dejavno prispevajo k preprečevanju vseh oblik nasilja s področja uporabe te konvencije.

5.   Pogodbenice zagotovijo, da se kultura, običaji, vera, tradicija ali t. i. „čast“ ne štejejo kot opravičilo za kakršna koli nasilna dejanja iz področja uporabe te konvencije.

6.   Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje programov in dejavnosti za krepitev moči žensk.

13. člen

Ozaveščanje

1.   Pogodbenice na vseh ravneh redno spodbujajo ali izvajajo kampanje ali programe ozaveščanja, tudi v sodelovanju z nacionalnimi institucijami za človekove pravice in telesi za enakost, civilno družbo in nevladnimi organizacijami, zlasti ženskimi organizacijami, kadar je to primerno, za večjo ozaveščenost in razumevanje javnosti o vseh pojavnih oblikah nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, njihovih posledicah na otroke in potrebi po preprečevanju takega nasilja.

2.   Pogodbenice zagotovijo široko razširjanje informacij v javnosti o razpoložljivih ukrepih za preprečevanje nasilnih dejanj, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

14. člen

Izobraževanje

1.   Pogodbenice sprejmejo, kadar je to primerno, potrebne ukrepe za vključitev učnega gradiva o vprašanjih, kakor so enakost med ženskami in moškimi, nestereotipne vloge spolov, medsebojno spoštovanje, nenasilno reševanje sporov v medosebnih odnosih, nasilje nad ženskami zaradi spola in pravica do osebne integritete, prilagojenega razvijajočim se sposobnostim udeležencev izobraževanja, v uradne učne načrte na vseh ravneh izobraževanja.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje uporabe načel iz prejšnjega odstavka v neformalnih izobraževalnih ustanovah kakor tudi v športnih in kulturnih objektih ter objektih za prosti čas in v medijih.

15. člen

Usposabljanje strokovnjakov

1.   Pogodbenice zagotovijo ali okrepijo ustrezna usposabljanja za strokovnjake, ki se ukvarjajo z žrtvami ali storilci vsakršnih nasilnih dejanj s področja uporabe te konvencije, o preprečevanju in odkrivanju teh nasilnih dejanj, o enakosti med ženskami in moškimi, o potrebah in pravicah žrtev ter preprečevanju sekundarne viktimizacije.

2.   Pogodbenice spodbujajo, da usposabljanje iz prvega odstavka vključuje usposabljanje za usklajeno vsestransko sodelovanje vseh ustreznih akterjev, da se omogočijo celoviti in ustrezni napotitveni postopki v primerih nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

16. člen

Preventivno delovanje in programi obravnavanja

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za vzpostavitev ali podporo programov za učenje storilcev nasilja v družini o nenasilnem vedenju v medosebnih odnosih z namenom preprečevanja nadaljnjega nasilja in spreminjanja nasilnih vedenjskih vzorcev.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za vzpostavitev ali podporo programom, katerih namen je preprečiti storilcem, posebej spolnim prestopnikom, da bi ponovili dejanje.

3.   Pri sprejemanju ukrepov iz prvega in drugega odstavka pogodbenice zagotovijo, da so varnost, podpora in človekove pravice žrtev glavna skrb in da se, kadar je to primerno, ti programi vzpostavijo in izvajajo v tesnem sodelovanju s strokovnimi službami za podporo žrtvam.

17. člen

Sodelovanje zasebnega sektorja in medijev

1.   Pogodbenice spodbujajo zasebni sektor, sektor informacijske in komunikacijske tehnologije ter medije, ob spoštovanju njihove svobode izražanja in neodvisnosti, da sodelujejo pri pripravi in izvajanju politik ter določijo smernice in samourejevalne standarde za preprečevanje nasilja nad ženskami in okrepijo spoštovanje njihovega dostojanstva.

2.   Pogodbenice v sodelovanju z zasebnim sektorjem razvijajo in spodbujajo usposobljenost otrok, staršev in učiteljev za ustrezno ravnanje z informacijsko-komunikacijskim okoljem, ki omogoča dostop do ponižujočih spolnih ali nasilnih vsebin, ki bi lahko bile škodljive.

IV. poglavje

Zaščita in podpora

18. člen

Splošne obveznosti

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zaščito vseh žrtev pred nadaljnjimi nasilnimi dejanji.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe v skladu z notranjim pravom za zagotovitev ustreznih mehanizmov za zagotavljanje učinkovitega sodelovanja med vsemi ustreznimi državnimi organi, vključno s sodstvom, javnimi tožilstvom, organi pregona, lokalnimi in regionalnimi organi, tudi nevladnimi organizacijami ter drugimi ustreznimi organizacijami in subjekti, pri zaščiti in podpori žrtev in prič vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, vključno s sklicevanjem na splošne in posebne podporne storitve, kakor so podrobneje opisane v 20. in 22. členu te konvencije.

3.   Pogodbenice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti na podlagi tega poglavja:

| — | temeljijo na razumevanju vidika spola pri nasilju nad ženskami in nasilju v družini ter poudarjajo človekove pravice in varnost žrtve; |
| --- | --- |

—

temeljijo na razumevanju vidika spola pri nasilju nad ženskami in nasilju v družini ter poudarjajo človekove pravice in varnost žrtve;

| — | temeljijo na celostnem pristopu, ki upošteva razmerje med žrtvami, storilci, otroki in njihovim širšim družbenim okoljem; |
| --- | --- |

—

temeljijo na celostnem pristopu, ki upošteva razmerje med žrtvami, storilci, otroki in njihovim širšim družbenim okoljem;

| — | so namenjeni preprečevanju sekundarne viktimizacije; |
| --- | --- |

—

so namenjeni preprečevanju sekundarne viktimizacije;

| — | so namenjeni krepitvi moči in ekonomski neodvisnosti žensk žrtev nasilja; |
| --- | --- |

—

so namenjeni krepitvi moči in ekonomski neodvisnosti žensk žrtev nasilja;

| — | omogočajo, kadar je to primerno, da so izvajalci različnih storitev za zaščito in podporo na isti lokaciji; |
| --- | --- |

—

omogočajo, kadar je to primerno, da so izvajalci različnih storitev za zaščito in podporo na isti lokaciji;

| — | obravnavajo posebne potrebe ranljivih oseb, vključno z otroki, ki so žrtve, in jim zadostijo. |
| --- | --- |

—

obravnavajo posebne potrebe ranljivih oseb, vključno z otroki, ki so žrtve, in jim zadostijo.

4.   Zagotovitev storitve ne sme biti odvisna od pripravljenosti žrtve, da ovadi storilca ali priča proti njemu.

5.   Pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev konzularne in druge zaščite ter za podporo svojim državljanom in drugim žrtvam, ki imajo pravico do take zaščite, v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu.

19. člen

Informacije

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da žrtve prejmejo ustrezne in pravočasne informacije o razpoložljivih podpornih storitvah in pravnih ukrepih v jeziku, ki ga razumejo.

20. člen

Splošne podporne storitve

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da imajo žrtve dostop do storitev, ki jim omogočajo okrevanje po nasilju. Ti ukrepi morajo vključevati, kadar je to potrebno, storitve, kakor so pravno in psihološko svetovanje, finančna pomoč, nastanitev, izobraževanje, usposabljanje in pomoč pri iskanju zaposlitve.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da imajo žrtve dostop do zdravstvenih in socialnih storitev ter da so storitve ustrezno financirane in strokovnjaki usposobljeni za pomoč žrtvam in njihovo napotitev k ustreznim storitvam.

21. člen

Pomoč pri individualnih/skupinskih pritožbah

Pogodbenice zagotovijo, da imajo žrtve informacije in dostop do veljavnih regionalnih in mednarodnih mehanizmov za individualne/skupinske pritožbe. Pogodbenice spodbujajo zagotavljanje ustrezne za nasilje občutljive in vešče pomoči žrtvam, kadar slednje vlagajo pritožbe.

22. člen

Strokovne podporne storitve

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, s katerimi zagotovijo ali preskrbijo ustrezno geografsko razporejene takojšnje, kratkoročne in dolgoročne strokovne podporne storitve za vsako žrtev katerih koli nasilnih dejanj, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

2.   Pogodbenice zagotovijo ali preskrbijo posebne strokovne podporne storitve za vse ženske, žrtve nasilja, in njihove otroke.

23. člen

Zavetišča

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za vzpostavitev zadostnega števila ustreznih lahko dostopnih zavetišč, ki nudijo varno nastanitev in proaktivno navezovanje stika z žrtvami, predvsem ženskami in njihovimi otroki.

24. člen

Telefonske številke za pomoč

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za vzpostavitev brezplačnih 24-urnih (24/7) telefonskih številk za celotno območje države za zagotovitev zaupnega in anonimnega svetovanja klicateljem v zvezi z vsemi oblikami nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

25. člen

Podpora žrtvam spolnega nasilja

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za vzpostavitev zadostnega števila ustreznih lahko dostopnih kriznih napotitvenih centrov za žrtve posilstva ali spolnega nasilja za zagotovitev izvajanja medicinskih in forenzičnih preiskav, pomoč pri travmi in svetovanje žrtvam.

26. člen

Zaščita in podpora za otroke, priče

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se pri zagotavljanju zaščite in podpornih storitev žrtvam upoštevajo pravice in potrebe otrok, prič vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

2.   Ukrepi, sprejeti na podlagi tega člena, vključujejo psihosocialno svetovanje, primerno starosti otrok, prič vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, in upoštevajo največje koristi otroka.

27. člen

Poročanje

Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje vsake priče nasilnih dejanj, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, ali osebe, ki imajo utemeljene razloge za sum, da bi bilo takšno dejanje lahko storjeno ali da je pričakovati nadaljnja nasilna dejanja, da to sporoči pristojnim organizacijam ali organom.

28. člen

Poročanje strokovnjakov

Pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da pod ustreznimi pogoji pravila o zaupnosti, ki jih za nekatere poklice določa notranja zakonodaja, niso ovira za možnost prijave pristojnim organizacijam ali organom, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je bilo storjeno hudo nasilno dejanje s področja uporabe te konvencije, in je pričakovati, da se bodo huda nasilna dejanja nadaljevala.

V. poglavje

Materialno pravo

29. člen

Civilne tožbe in pravna sredstva

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, da žrtvam zagotovijo ustrezna civilna pravna sredstva zoper storilca.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, da v skladu s splošnimi načeli mednarodnega prava žrtvam zagotovijo ustrezna civilna pravna sredstva zoper državne organe, ki ne izpolnjujejo svoje dolžnosti sprejemanja potrebnih preventivnih ali zaščitnih ukrepov v okviru svojih pristojnosti.

30. člen

Odškodnina

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da imajo žrtve pravico zahtevati odškodnino od storilcev za katera koli kazniva ravnanja, določena v skladu s to konvencijo.

2.   Ustrezna državna odškodnina se dodeli tistim, ki so utrpeli hudo telesno poškodbo ali okvaro zdravja do te mere, da škode ne krijejo drugi viri, kakor so storilci, zavarovanje ali javno zdravstvo in socialne določbe. To ne preprečuje pogodbenicam, da ne bi od storilca zahtevale povračila za odškodnino, dokler je ustrezna pozornost namenjena varnosti žrtve.

3.   Ukrepi, sprejeti v skladu s prejšnjim odstavkom, zagotavljajo dodelitev odškodnine v razumnem roku.

31. člen

Skrbništvo, pravica do stikov in varnost

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se pri določanju skrbništva in pravice do stikov z otroki upoštevajo nasilni dogodki, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da izvajanje pravice do stikov ali skrbništva ne ogrozi pravic in varnosti žrtve ali otrok.

32. člen

Civilne posledice prisilnih porok

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da so prisilne poroke lahko nične, razveljavljene ali razvezane brez nepotrebnega finančnega ali upravnega bremena za žrtve.

33. člen

Psihično nasilje

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naklepno dejanje, ki s silo ali grožnjo resno prizadene psihično celovitost osebe, opredeli kot kaznivo.

34. člen

Zalezovanje

Pogodbenice sprejmejo ustrezne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naklepno ponavljajoče se zastraševalno ravnanje, ki pri drugi osebi povzroči strah za njeno varnost, opredeli kot kaznivo.

35. člen

Fizično nasilje

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naklepno dejanje fizičnega nasilja nad drugo osebo opredeli kot kaznivo.

36. člen

Spolno nasilje, vključno s posilstvom

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naslednja naklepna dejanja opredelijo kot kazniva:

| a. | vaginalna, analna ali oralna spolna penetracija v telo druge osebe s katerim koli delom telesa ali predmetom brez njenega privoljenja; |
| --- | --- |

a.

vaginalna, analna ali oralna spolna penetracija v telo druge osebe s katerim koli delom telesa ali predmetom brez njenega privoljenja;

| b. | izvajanje drugih spolnih dejanj z osebo proti njeni volji; |
| --- | --- |

b.

izvajanje drugih spolnih dejanj z osebo proti njeni volji;

| c. | pripraviti drugo osebo v neprostovoljna spolna dejanja s tretjo osebo. |
| --- | --- |

c.

pripraviti drugo osebo v neprostovoljna spolna dejanja s tretjo osebo.

2.   Privolitev mora biti dana prostovoljno kot izraz svobodne volje osebe, ocenjene v okviru danih okoliščin.

3.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se določbe prvega odstavka uporabljajo tudi za dejanja, storjena zoper nekdanje ali sedanje zakonce ali partnerje, kakor jih priznava notranje pravo.

37. člen

Prisilna poroka

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naklepno dejanje prisiljenja odraslega ali otroka v poroko opredeli kot kaznivo.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naklepno dejanje zvabiti odraslega ali otroka na ozemlje pogodbenice ali druge države, kjer ona ali on nima prebivališča, z namenom prisiliti jo ali ga v poroko, opredeli kot kaznivo.

38. člen

Pohabljenje ženskih spolovil

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naslednja naklepna dejanja opredelijo kot kazniva:

| a. | ekscizija, infibulacija ali drugo pohabljenje celotnih ali delov ženskih velikih sramnih ustnic, malih sramnih ustnic ali klitorisa; |
| --- | --- |

a.

ekscizija, infibulacija ali drugo pohabljenje celotnih ali delov ženskih velikih sramnih ustnic, malih sramnih ustnic ali klitorisa;

| b. | prisiljenje ali napeljevanje ženske, da se na njej izvajajo dejanja iz točke a; |
| --- | --- |

b.

prisiljenje ali napeljevanje ženske, da se na njej izvajajo dejanja iz točke a;

| c. | prepričevanje, prisiljenje ali napeljevanje dekleta, da se na njej izvajajo dejanja iz točke a. |
| --- | --- |

c.

prepričevanje, prisiljenje ali napeljevanje dekleta, da se na njej izvajajo dejanja iz točke a.

39. člen

Prisilna prekinitev nosečnosti in prisilna sterilizacija

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se naslednja naklepna dejanja opredelijo kot kazniva:

| a. | izvajanje prisilne prekinitve nosečnosti brez predhodne in zavestne privolitve ženske; |
| --- | --- |

a.

izvajanje prisilne prekinitve nosečnosti brez predhodne in zavestne privolitve ženske;

| b. | opravljanje operacije, katere namen ali posledica je prenehanje ženske sposobnosti za naravno reprodukcijo brez njene predhodne in zavestne privolitve ali razumevanja postopka. |
| --- | --- |

b.

opravljanje operacije, katere namen ali posledica je prenehanje ženske sposobnosti za naravno reprodukcijo brez njene predhodne in zavestne privolitve ali razumevanja postopka.

40. člen

Spolno nadlegovanje

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se vsaka oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega spolnega dejanja z namenom ali posledico prizadeti dostojanstvo osebe, zlasti kadar gre za ustvarjanje zastraševalnega, sovražnega, ponižujočega, sramotilnega ali žaljivega okolja, kazensko ali drugače pravno sankcionira.

41. člen

Pomoč ali napeljevanje in poskus

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, da se kot kaznivo ravnanje, kadar je storjeno naklepno, opredeli pomoč ali napeljevanje k storitvi kaznivih ravnanj, določenih v skladu s 33., 34., 35., 36., 37. členom, točko a. 38. člena in 39. členom te konvencije.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, da se kot kazniva ravnanja, kadar so storjena naklepno, opredeli poskus kaznivih ravnanj, določenih v skladu s 35., 36., 37. členom, točko a. 38. člena in 39. členom te konvencije.

42. člen

Nesprejemljivo opravičevanje zločinov, vključno z zločini, storjenimi v imenu t. i. „časti“

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se v kazenskih postopkih, sproženih po storitvi katerega koli nasilnega dejanja, ki ga zajema področje uporabe te konvencije, kultura, običaji, vera, tradicija ali t. i. „čast“ ne štejejo kot opravičilo za taka dejanja. To se nanaša zlasti na trditev, da je žrtev prekršila kulturna, verska, družbena ali tradicionalna pravila ali običaje primernega obnašanja.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, s katerimi zagotovijo, da prepričevanje otroka s strani druge osebe, da stori katero od dejanj iz prejšnjega odstavka, ne sme zmanjšati kazenske odgovornosti te osebe za storjena dejanja.

43. člen

Obravnava kaznivih ravnanj

Kazniva ravnanja, določena v skladu s to konvencijo, se obravnavajo ne glede na vrsto razmerja med žrtvijo in storilcem.

44. člen

Pristojnost

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za določitev pristojnosti za vsako kaznivo ravnanje v skladu s to konvencijo, kadar:

| a. | je storjeno na njihovem ozemlju; ali |
| --- | --- |

a.

je storjeno na njihovem ozemlju; ali

| b. | je storjeno na ladji, ki pluje pod njihovo zastavo; ali |
| --- | --- |

b.

je storjeno na ladji, ki pluje pod njihovo zastavo; ali

| c. | je storjeno v zrakoplovu, registriranim po njihovem pravu; ali |
| --- | --- |

c.

je storjeno v zrakoplovu, registriranim po njihovem pravu; ali

| d. | ga je storil njihov državljan; ali |
| --- | --- |

d.

ga je storil njihov državljan; ali

| e. | ga je storila oseba, ki običajno prebiva na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

e.

ga je storila oseba, ki običajno prebiva na njihovem ozemlju.

2.   Pogodbenice si prizadevajo sprejeti potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za določitev pristojnosti za vsako kaznivo ravnanje, določeno v skladu s to konvencijo, kadar je storjeno proti njihovemu državljanu ali osebi, ki običajno prebiva na njihovem ozemlju.

3.   Za pregon kaznivih ravnanj, določenih v skladu s 36., 37., 38. in 39. členom te konvencije, pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da njihova pristojnost ni podrejena pogoju, da dejanja veljajo za kazniva na ozemlju, kjer so bila storjena.

4.   Za pregon kaznivih ravnanj, določenih v skladu s 36., 37., 38. in 39. členom te konvencije, pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da njihova pristojnost glede točk d. in e. prvega odstavka, ni podrejena pogoju, da se pregon lahko začne le po žrtvini prijavi kaznivega ravnanja ali predložitvi podatkov države, v kateri je bilo storjeno kaznivo ravnanje.

5.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za določitev pristojnosti za kazniva ravnanja, določena v skladu s to konvencijo, kadar je domnevni storilec na njihovem ozemlju in ga ne izročijo drugi pogodbenici izključno zaradi njegovega državljanstva.

6.   Kadar več kakor ena pogodbenica uveljavlja pristojnost za domnevno kaznivo ravnanje, določeno v skladu s to konvencijo, se vpletene pogodbenice po potrebi posvetujejo glede določitve najprimernejše pristojnosti za pregon.

7.   Brez poseganja na splošna pravila mednarodnega prava ta konvencija ne izključuje kazenske pristojnosti, ki jo izvaja pogodbenica v skladu s svojim notranjim pravom.

45. člen

Sankcije in ukrepi

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se kazniva ravnanja, določena v skladu s to konvencijo, kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami ob upoštevanju njihove resnosti. Te sankcije vključujejo, kadar je to primerno, kazni, katerih posledica je odvzem prostosti, kar je lahko povod za izročitev.

2.   Pogodbenice lahko sprejmejo druge ukrepe v zvezi s storilci, na primer:

| — | spremljanje ali nadzor obsojenih oseb; |
| --- | --- |

—

spremljanje ali nadzor obsojenih oseb;

| — | odvzem roditeljske pravice, če otrokove koristi, kar lahko vključuje varnost žrtve, ni mogoče zagotoviti na noben drug način. |
| --- | --- |

—

odvzem roditeljske pravice, če otrokove koristi, kar lahko vključuje varnost žrtve, ni mogoče zagotoviti na noben drug način.

46. člen

Obteževalne okoliščine

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se lahko naslednje okoliščine, če te niso že del bistvenih sestavin kaznivega ravnanja, v skladu z ustreznimi določbami notranjega prava upoštevajo kot obteževalne okoliščine pri določitvi kazni v zvezi s kaznivimi ravnanji, določenimi v skladu s to konvencijo:

| a. | kaznivo ravnanje zoper nekdanjega ali sedanjega zakonca ali partnerja, kakor ga priznava notranje pravo, je storil družinski član, oseba, ki živi z žrtvijo, ali oseba, ki je zlorabila svoj položaj; |
| --- | --- |

a.

kaznivo ravnanje zoper nekdanjega ali sedanjega zakonca ali partnerja, kakor ga priznava notranje pravo, je storil družinski član, oseba, ki živi z žrtvijo, ali oseba, ki je zlorabila svoj položaj;

| b. | kaznivo ravnanje ali podobna kazniva ravnanja so bila storjena večkrat; |
| --- | --- |

b.

kaznivo ravnanje ali podobna kazniva ravnanja so bila storjena večkrat;

| c. | kaznivo ravnanje je bilo storjeno zoper osebo, ranljivo zaradi posebnih okoliščin; |
| --- | --- |

c.

kaznivo ravnanje je bilo storjeno zoper osebo, ranljivo zaradi posebnih okoliščin;

| d. | kaznivo ravnanje je bilo storjeno zoper otroka ali v njegovi navzočnosti; |
| --- | --- |

d.

kaznivo ravnanje je bilo storjeno zoper otroka ali v njegovi navzočnosti;

| e. | kaznivo ravnanje sta storili dve osebi ali ga je storilo več oseb skupaj; |
| --- | --- |

e.

kaznivo ravnanje sta storili dve osebi ali ga je storilo več oseb skupaj;

| f. | kaznivo ravnanje se je začelo s skrajnimi stopnjami nasilja ali jih je vključevalo; |
| --- | --- |

f.

kaznivo ravnanje se je začelo s skrajnimi stopnjami nasilja ali jih je vključevalo;

| g. | kaznivo ravnanje je bilo storjeno z uporabo orožja ali grožnjo z njim; |
| --- | --- |

g.

kaznivo ravnanje je bilo storjeno z uporabo orožja ali grožnjo z njim;

| h. | kaznivo ravnanje je žrtvi povzročilo hudo telesno ali duševno škodo; |
| --- | --- |

h.

kaznivo ravnanje je žrtvi povzročilo hudo telesno ali duševno škodo;

| i. | storilec je že bil obsojen zaradi podobnih kaznivih ravnanj. |
| --- | --- |

i.

storilec je že bil obsojen zaradi podobnih kaznivih ravnanj.

47. člen

Kazni, ki jih izreče druga pogodbenica

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev možnosti, da se pri določitvi kazni v zvezi s kaznivimi ravnanji, določenimi v skladu s to konvencijo, upoštevajo pravnomočno izrečene kazni druge pogodbenice.

48. člen

Prepoved obveznih alternativnih postopkov reševanja sporov ali izrekanja kazni

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za prepoved obveznih alternativnih postopkov reševanja sporov, vključno z mediacijo in konciliacijo, v zvezi z vsemi oblikami nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev ustreznega upoštevanja sposobnosti storilca, da prevzame finančne obveznosti do žrtve, če mu je naloženo plačilo globe.

VI. poglavje

Preiskovanje, pregon, procesno pravo in zaščitni ukrepi

49. člen

Splošne obveznosti

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev izvajanja preiskovanj in sodnih postopkov v zvezi z vsemi oblikami nasilja s področja uporabe te konvencije brez nepotrebnega odlašanja in ob upoštevanju pravic žrtev v vseh fazah kazenskega postopka.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe v skladu s temeljnimi načeli človekovih pravic in z upoštevanjem vidika spola pri nasilju, da zagotovijo učinkovito preiskovanje in pregon kaznivih ravnanj, določenih v skladu s to konvencijo.

50. člen

Takojšen odziv, preprečevanje in zaščita

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se pristojni organi pregona nemudoma in ustrezno odzovejo na vse oblike nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, z ustrezno in takojšnjo zaščito žrtev.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se pristojni organi pregona nemudoma in ustrezno vključijo v preprečevanje vseh oblik nasilja in zaščito pred njimi s področja uporabe te konvencije, vključno z uporabo preventivnih operativnih ukrepov in zbiranjem dokazov.

51. člen

Ocena in obvladovanje tveganja

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da vsi ustrezni organi pripravijo oceno tveganja smrtnosti, resnosti razmer in nevarnosti ponavljanja nasilja za obvladovanje tveganja in, če je to potrebno, zagotovitev usklajene varnosti in podpore.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da ocena iz prejšnjega odstavka v vseh fazah preiskovanja in uporabe zaščitnih ukrepov ustrezno upošteva dejstvo, da imajo storilci nasilnih dejanj s področja uporabe te konvencije strelno orožje ali dostop do njega.

52. člen

Nujni omejitveni ukrepi

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da imajo pristojni organi pooblastila za izrekanje ukrepov v primerih neposredne nevarnosti, da storilec nasilja v družini zapusti prebivališče žrtve ali ogrožene osebe za ustrezno dolgo obdobje in da se mu prepove vstop v prebivališče ali stik z žrtvijo ali ogroženo osebo. Ukrepi, sprejeti na podlagi tega člena, dajejo prednost varnosti žrtev ali ogroženih oseb.

53. člen

Ukrepi prepovedi približevanja ali za zagotovitev varnosti

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da so žrtvam vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije, na voljo ustrezni ukrepi prepovedi približevanja ali za zagotovitev varnosti.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da so ustrezni ukrepi prepovedi približevanja ali za zagotovitev varnosti iz prejšnjega odstavka:

| — | na voljo za takojšnjo zaščito in brez nepotrebnih finančnih ali upravnih bremen za žrtev; |
| --- | --- |

—

na voljo za takojšnjo zaščito in brez nepotrebnih finančnih ali upravnih bremen za žrtev;

| — | izdani za določeno obdobje ali dokler niso spremenjeni ali preklicani; |
| --- | --- |

—

izdani za določeno obdobje ali dokler niso spremenjeni ali preklicani;

| — | kadar je to potrebno, izdani na podlagi ex parte s takojšnjim učinkom; |
| --- | --- |

—

kadar je to potrebno, izdani na podlagi ex parte s takojšnjim učinkom;

| — | na voljo ne glede na druge pravne postopke ali kot njihova dopolnitev; |
| --- | --- |

—

na voljo ne glede na druge pravne postopke ali kot njihova dopolnitev;

| — | lahko uvedeni v naknadnih pravnih postopkih. |
| --- | --- |

—

lahko uvedeni v naknadnih pravnih postopkih.

3.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se kršitev ukrepov prepovedi približevanja ali za zagotovitev varnosti, izdanih v skladu s prvim odstavkom, kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kazenskimi ali drugimi pravnimi sankcijami.

54. člen

Preiskovanje in dokazi

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da so v vsakem civilnem ali kazenskem postopku dokazi, ki se nanašajo na spolno zgodovino in ravnanje žrtve, dovoljeni samo, kadar je to ustrezno in potrebno.

55. člen

Ex parte in ex officio postopki

1.   Pogodbenice zagotovijo, da preiskovanje ali pregon kaznivih ravnanj, določenih v skladu s 35., 36., 37., 38. in 39. členom te konvencije, niso popolnoma odvisni od prijave ali pritožbe, ki jo vloži žrtev, če je bilo kaznivo ravnanje v celoti ali deloma storjeno na ozemlju pogodbenice, in da se postopki lahko nadaljujejo tudi, če žrtev prekliče svojo izjavo ali pritožbo.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se v skladu s pogoji njihovega notranjega prava zagotovi možnost za vladne in nevladne organizacije ter svetovalce za pomoč pri nasilju v družini, da žrtvam na njihovo zahtevo pomagajo in/ali jih podpirajo med preiskovanjem in sodnimi postopki v zvezi s kaznivimi ravnanji, določenimi v skladu s to konvencijo.

56. člen

Zaščitni ukrepi

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zaščito pravic in interesov žrtev, vključno z njihovimi posebnimi potrebami, ki jih imajo kot priče, v vseh fazah preiskovanja in sodnih postopkov, zlasti:

| a. | zagotavljajo njihovo zaščito ter zaščito njihovih družin in prič pred ustrahovanjem, maščevanjem in ponovno viktimizacijo; |
| --- | --- |

a.

zagotavljajo njihovo zaščito ter zaščito njihovih družin in prič pred ustrahovanjem, maščevanjem in ponovno viktimizacijo;

| b. | zagotavljajo obveščenost žrtev, vsaj v primerih, ko bi bile lahko žrtve in družine v nevarnosti, kadar storilec pobegne ali je na prostosti začasno ali dokončno; |
| --- | --- |

b.

zagotavljajo obveščenost žrtev, vsaj v primerih, ko bi bile lahko žrtve in družine v nevarnosti, kadar storilec pobegne ali je na prostosti začasno ali dokončno;

| c. | seznanijo žrtve, pod pogoji, ki jih določa notranje pravo, z njihovimi pravicami in storitvami, ki so jim na voljo, in posledicami njihove pritožbe, obtožbe, splošnim napredkom preiskave ali postopkov in z njihovo vlogo v njih, pa tudi o izidu njihovega primera; |
| --- | --- |

c.

seznanijo žrtve, pod pogoji, ki jih določa notranje pravo, z njihovimi pravicami in storitvami, ki so jim na voljo, in posledicami njihove pritožbe, obtožbe, splošnim napredkom preiskave ali postopkov in z njihovo vlogo v njih, pa tudi o izidu njihovega primera;

| d. | omogočajo žrtvam zaslišanje v skladu s postopkovnimi pravili notranjega prava, predložitev dokazov in možnost, da predstavijo svoja stališča, potrebe in skrbi neposredno ali prek posrednika in jih obravnavajo; |
| --- | --- |

d.

omogočajo žrtvam zaslišanje v skladu s postopkovnimi pravili notranjega prava, predložitev dokazov in možnost, da predstavijo svoja stališča, potrebe in skrbi neposredno ali prek posrednika in jih obravnavajo;

| e. | preskrbijo žrtvam ustrezne podporne storitve, tako da so njihove pravice in interesi ustrezno predstavljeni in upoštevani; |
| --- | --- |

e.

preskrbijo žrtvam ustrezne podporne storitve, tako da so njihove pravice in interesi ustrezno predstavljeni in upoštevani;

| f. | zagotovijo, da se lahko sprejmejo ukrepi za zaščito zasebnosti žrtve in njene podobe; |
| --- | --- |

f.

zagotovijo, da se lahko sprejmejo ukrepi za zaščito zasebnosti žrtve in njene podobe;

| g. | zagotovijo, da se žrtve izognejo stiku s storilci v prostorih sodišča in organov pregona, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

g.

zagotovijo, da se žrtve izognejo stiku s storilci v prostorih sodišča in organov pregona, kadar je to mogoče;

| h. | preskrbijo žrtvam neodvisnega in primernega tolmača, kadar so žrtve stranke v postopku ali ko predložijo dokaze; |
| --- | --- |

h.

preskrbijo žrtvam neodvisnega in primernega tolmača, kadar so žrtve stranke v postopku ali ko predložijo dokaze;

| i. | omogočajo žrtvam pričanje v skladu z določbami notranjega prava v sodni dvorani, ne da bi bile tam navzoče ali vsaj brez navzočnosti domnevnega storilca, in sicer z uporabo ustreznih komunikacijskih tehnologij, kjer so na voljo. |
| --- | --- |

i.

omogočajo žrtvam pričanje v skladu z določbami notranjega prava v sodni dvorani, ne da bi bile tam navzoče ali vsaj brez navzočnosti domnevnega storilca, in sicer z uporabo ustreznih komunikacijskih tehnologij, kjer so na voljo.

2.   Otrok žrtev in otrok priča nasilja nad ženskami in v družini je deležen, kadar je to primerno, posebnih zaščitnih ukrepov ob upoštevanju največje otrokove koristi.

57. člen

Pravna pomoč

Pogodbenice zagotovijo pravico do pravne podpore in brezplačne pravne pomoči žrtvam pod pogoji, ki jih določa njihovo notranje pravo.

58. člen

Zastaranje

Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se zastaralni rok za sprožitev pravnega postopka v zvezi s kaznivimi ravnanji, določenimi v skladu s 36., 37., 38. in 39. členom te konvencije, podaljša za obdobje, ki je potrebno in je sorazmerno s težo obravnavanega kaznivega ravnanja, da se omogoči učinkovit začetek postopkov po žrtvini polnoletnosti.

VII. poglavje

Migracija in azil

59. člen

Prebivališče

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da žrtve, katerih prebivališče je odvisno od zakončevega ali partnerjevega, kakor ga priznava notranje pravo, ob prenehanju zakonske zveze ali razmerja zaradi posebej težkih razmer na zaprosilo prejmejo samostojno dovoljenje za prebivanje, ne glede na trajanje zakonske zveze ali razmerja. Pogoje v zvezi z odobritvijo in veljavnostjo samostojnega dovoljenja za prebivanje določa notranje pravo.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da lahko žrtve dosežejo začasno zaustavitev izgona, sproženo zaradi prebivališča, ki je odvisen od zakončevega ali partnerjevega, kakor ga priznava notranje pravo, kar jim omogoča, da zaprosijo za samostojno dovoljenje za prebivanje.

3.   Pogodbenice izdajo obnovljivo dovoljenje za prebivanje žrtvam v enem od naslednjih dveh primerov ali v obeh:

| a. | kadar pristojni organ meni, da je njihovo bivanje nujno zaradi osebnega položaja; |
| --- | --- |

a.

kadar pristojni organ meni, da je njihovo bivanje nujno zaradi osebnega položaja;

| b. | kadar pristojni organ meni, da je njihovo bivanje nujno zaradi njihovega sodelovanja s pristojnimi organi pri preiskavi ali v kazenskih postopkih. |
| --- | --- |

b.

kadar pristojni organ meni, da je njihovo bivanje nujno zaradi njihovega sodelovanja s pristojnimi organi pri preiskavi ali v kazenskih postopkih.

4.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da lahko žrtve prisilnih porok, ki so privedene v drugo državo zaradi sklenitve zakonske zveze in ki so zaradi tega izgubile prebivališče v državi, kjer običajno prebivajo, to prebivališče ponovno pridobijo.

60. člen

Prošnje za azil zaradi spola

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se nasilje nad ženskami zaradi spola lahko prizna kot oblika pregona v pomenu drugega odstavka točke A 1. člena Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in kot oblika resne škode, ki omogoča dopolnilno/pomožno zaščito.

2.   Pogodbenice zagotovijo, da se vsaka okoliščina navedene konvencije razlaga z vidika spola in da kadar bi do pregona prišlo zaradi ene ali več teh okoliščin, prosilcu prizna status begunca v skladu z ustreznimi veljavnimi instrumenti.

3.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe, da se za prosilce za azil oblikujejo sprejemni postopki, podporne storitve, smernice in azilni postopki, vključno z določitvijo statusa begunca in prošnjo za mednarodno zaščito, ki upoštevajo vidik spola.

61. člen

Načelo nevračanja

1.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za spoštovanje načela nevračanja v skladu z obstoječimi obveznostmi po mednarodnem pravu.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da se žrtve nasilja nad ženskami, ki potrebujejo zaščito, ne glede na njihov status ali prebivališče, v nobenem primeru ne vrnejo v katero koli državo, kjer bi bilo njihovo življenje ogroženo ali kjer bi lahko bile izpostavljene mučenju ali nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju.

VIII. poglavje

Mednarodno sodelovanje

62. člen

Splošna načela

1.   Pogodbenice med seboj sodelujejo v največjem možnem obsegu v skladu z določbami te konvencije in z uporabo ustreznih mednarodnih in regionalnih instrumentov za sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah, z dogovori na podlagi enotne ali vzajemne zakonodaje in notranjega prava zaradi:

| a. | preprečevanja, boja in pregona vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije; |
| --- | --- |

a.

preprečevanja, boja in pregona vseh oblik nasilja, ki jih zajema področje uporabe te konvencije;

| b. | zaščite in zagotavljanja pomoči žrtvam; |
| --- | --- |

b.

zaščite in zagotavljanja pomoči žrtvam;

| c. | preiskav ali postopkov v zvezi s kaznivimi ravnanji, vzpostavljenimi v skladu s to konvencijo; |
| --- | --- |

c.

preiskav ali postopkov v zvezi s kaznivimi ravnanji, vzpostavljenimi v skladu s to konvencijo;

| d. | izvajanja ustreznih civilnih in kazenskih sodnih odločb, ki jih izdajo sodni organi pogodbenic, vključno z ukrepi za zagotovitev varnosti. |
| --- | --- |

d.

izvajanja ustreznih civilnih in kazenskih sodnih odločb, ki jih izdajo sodni organi pogodbenic, vključno z ukrepi za zagotovitev varnosti.

2.   Pogodbenice sprejmejo potrebne zakonodajne ali druge ukrepe za zagotovitev, da žrtve kaznivega ravnanja, določenega v skladu s to konvencijo in storjenega na ozemlju pogodbenice, v kateri žrtve ne prebivajo, lahko vložijo prijavo pri pristojnih organih v državi njihovega bivališča.

3.   Če pogodbenica pogojuje vzajemno pravno pomoč v kazenskih zadevah, izročitev ali izvajanje civilnih ali kazenskih sodb, ki jih je izrekla druga pogodbenica te konvencije, z obstojem mednarodne pogodbe, prejme zahtevo za takšno pravno sodelovanje od pogodbenice, s katero mednarodna pogodba ni bila sklenjena, lahko šteje to konvencijo kot pravno podlago za vzajemno pravno pomoč v kazenskih zadevah, za izročitev ali izvajanje civilnih ali kazenskih sodb, ki jih je izrekla druga pogodbenica v zvezi s kaznivimi ravnanji, določenimi v skladu s to konvencijo.

4.   Pogodbenice si prizadevajo za vključevanje, kadar je to primerno, preprečevanja in boja proti nasilju nad ženskami in nasilja v družini v programe razvojne pomoči, predvidene v korist tretjih držav, vključno s sklenitvijo dvostranskih in večstranskih sporazumov s tretjimi državami z namenom omogočiti zaščito žrtev v skladu s petim odstavkom 18. člena.

63. člen

Ukrepi za ogrožene osebe

Kadar ima pogodbenica na podlagi razpoložljivih informacij utemeljen razlog za sum, da je oseba v neposredni nevarnosti za izpostavljenost kateremu koli nasilnemu dejanju iz 36., 37., 38. in 39. člena te konvencije na ozemlju druge pogodbenice, se pogodbenico, ki ima te informacije, spodbuja, da te informacije nemudoma sporoči drugi pogodbenici zaradi sprejetja ustreznih varnostnih ukrepov. Kadar je to primerno, mora informacija vsebovati podatke o veljavnih določbah o zaščiti v korist ogrožene osebe.

64. člen

Informacije

1.   Zaprošena pogodbenica takoj obvesti pogodbenico prosilko o končnem rezultatu aktivnosti, izvedenih na podlagi tega poglavja. Zaprošena pogodbenica prav tako nemudoma obvesti pogodbenico prosilko o vseh okoliščinah, ki onemogočajo izvajanje zaprošenih aktivnosti, ali če utegnejo imeti znatno zamudo.

2.   Pogodbenica lahko v okviru svojega notranjega prava brez predhodnega zaprosila drugi pogodbenici sporoči podatke, pridobljene na podlagi lastnih preiskav, kadar meni, da bi bilo razkritje takih informacij lahko v pomoč pogodbenici prejemnici pri preprečevanju kaznivih ravnanj, določenih v skladu s to konvencijo, ali pri uvedbi ali vodenju preiskovanja ali postopkov v zvezi s temi kaznivimi ravnanji, ali da bi to lahko vodilo do zaprosila za sodelovanje s to pogodbenico po tem poglavju.

3.   Pogodbenica, ki prejme kakršne koli podatke v skladu s prejšnjim odstavkom, jih predloži pristojnim organom, da lahko sprožijo postopke, če jih ocenijo kot primerne, ali da se ti podatki lahko upoštevajo v ustreznih civilnih in kazenskih postopkih.

65. člen

Varstvo podatkov

Osebni podatki se hranijo in uporabljajo v skladu z obveznostmi pogodbenic na podlagi Konvencije o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (ETS 108).

IX. poglavje

Mehanizem za spremljanje

66. člen

Skupina strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini

1.   Skupina strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (v nadaljnjem besedilu: GREVIO) spremlja, kako pogodbenice izvajajo to konvencijo.

2.   GREVIO sestavlja najmanj 10 in največ 15 članov, ob upoštevanju spolnega in geografskega ravnotežja ter večdisciplinarnosti strokovnega znanja. Člane izmed kandidatov, ki jih predlagajo pogodbenice, izvoli odbor pogodbenic za štiriletni mandat, ki je obnovljiv enkrat. Člani so izbrani izmed državljanov pogodbenic.

3.   Prve volitve desetih članov so v enem letu po začetku veljavnosti te konvencije. Izvolitev petih dodatnih članov se izvede po 25. ratifikaciji ali pristopu.

4.   Izvolitev članov GREVIO temelji na naslednjih načelih:

| a. | izbrani so v preglednem postopku med osebami z visokimi moralnimi vrednotami, priznanimi kot strokovnjaki na področjih človekovih pravic, enakosti spolov, nasilja nad ženskami in nasilja v družini ali pomoči in zaščite žrtev ali imajo ustrezne strokovne izkušnje na področjih iz te konvencije; |
| --- | --- |

a.

izbrani so v preglednem postopku med osebami z visokimi moralnimi vrednotami, priznanimi kot strokovnjaki na področjih človekovih pravic, enakosti spolov, nasilja nad ženskami in nasilja v družini ali pomoči in zaščite žrtev ali imajo ustrezne strokovne izkušnje na področjih iz te konvencije;

| b. | v njem je lahko največ en državljan posamezne države; |
| --- | --- |

b.

v njem je lahko največ en državljan posamezne države;

| c. | predstavljajo glavne pravne sisteme; |
| --- | --- |

c.

predstavljajo glavne pravne sisteme;

| d. | predstavljajo pomembne akterje in organe na področju nasilja nad ženskami in nasilja v družini; |
| --- | --- |

d.

predstavljajo pomembne akterje in organe na področju nasilja nad ženskami in nasilja v družini;

| e. | delujejo kot posamezniki ter so neodvisni in nepristranski pri opravljanju svojih nalog in so na voljo za učinkovito izpolnjevanje svojih dolžnosti. |
| --- | --- |

e.

delujejo kot posamezniki ter so neodvisni in nepristranski pri opravljanju svojih nalog in so na voljo za učinkovito izpolnjevanje svojih dolžnosti.

5.   Postopek izvolitve članov GREVIO določi Odbor ministrov Sveta Evrope po posvetovanju s pogodbenicami in po pridobitvi njihove soglasne odobritve v šestih mesecih po začetku veljavnosti te konvencije.

6.   GREVIO sprejme svoj poslovnik.

7.   Člani GREVIO in drugi člani delegacij, ki so na obisku v posamezni državi, kakor je določeno v devetem in štirinajstem odstavku 68. člena, imajo privilegije in imunitete, določene v dodatku k tej konvenciji.

67. člen

Odbor pogodbenic

1.   Odbor pogodbenic sestavljajo predstavniki pogodbenic te konvencije.

2.   Odbor pogodbenic skliče generalni sekretar Sveta Evrope. Prvi sestanek se izvede v enem letu po začetku veljavnosti te konvencije zaradi izvolitve članov GREVIO. Pozneje se sestaja na zahtevo ene tretjine pogodbenic, predsednika odbora pogodbenic ali generalnega sekretarja.

3.   Odbor pogodbenic sprejme svoj poslovnik.

68. člen

Postopek

1.   Pogodbenice generalnemu sekretarju Sveta Evrope za obravnavo na GREVIO predložijo poročilo na podlagi vprašalnika, ki ga pripravi GREVIO, o zakonodajnih in drugih ukrepih za izvajanje določb te konvencije.

2.   GREVIO s predstavniki posamezne pogodbenice obravnava poročilo, predloženo v skladu s prejšnjim odstavkom.

3.   Poznejši postopki vrednotenja potekajo v krogih, katerih trajanje določi GREVIO. Na začetku vsakega kroga GREVIO izbere posamezne določbe, ki so podlaga za postopek vrednotenja, in razpošlje vprašalnik.

4.   GREVIO določi najustreznejša sredstva za izvajanje postopka spremljanja. Za vsak krog vrednotenja lahko GREVIO pripravi vprašalnik, ki je podlaga za postopek vrednotenja o tem, kako pogodbenice izvajajo konvencijo. Ta vprašalnik se pošlje vsem pogodbenicam. Pogodbenice ga izpolnijo in zagotovijo tudi vse druge informacije, ki jih zahteva GREVIO.

5.   GREVIO lahko prejme informacije o izvajanju konvencije od nevladnih organizacij, civilne družbe in nacionalnih institucij za varstvo človekovih pravic.

6.   GREVIO ustrezno upošteva obstoječe razpoložljive informacije drugih regionalnih in mednarodnih instrumentov in organov s področij uporabe te konvencije.

7.   Pri sprejemanju vprašalnika za vsak krog vrednotenja GREVIO ustrezno upošteva obstoječo zbirko podatkov in raziskave pogodbenic iz 11. člena te konvencije.

8.   GREVIO lahko prejme informacije o izvajanju konvencije od komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, parlamentarne skupščine in ustreznih posebnih teles Sveta Evrope ter od tistih, ustanovljenih na podlagi drugih mednarodnih instrumentov. GREVIO bodo na voljo pritožbe, ki so predložene tem organom, in njihov izid.

9.   GREVIO lahko v sodelovanju z državnimi organi in ob podpori neodvisnih nacionalnih strokovnjakov dodatno organizira obiske držav, če pridobljene informacije niso zadostne ali v primerih iz štirinajstega odstavka. Med temi obiski lahko GREVIO pomagajo strokovnjaki z določenih področij.

10.   GREVIO pripravi osnutek poročila, ki vsebuje njegovo analizo o izvajanju določb, ki so podlaga za vrednotenje, ter njegove pobude in predloge za način reševanja ugotovljenih težav. Osnutek poročila se pošlje pogodbenici, ki je predmet vrednotenja, da poda pripombe. GREVIO jih upošteva pri sprejemanju svojega poročila.

11.   Na podlagi vseh prejetih informacij in pripomb pogodbenic GREVIO sprejme svoje poročilo in ugotovitve v zvezi z ukrepi, ki jih je sprejela pogodbenica za izvajanje določb te konvencije. To poročilo in ugotovitve se pošljejo pogodbenici in odboru pogodbenic. Poročilo in ugotovitve GREVIO so od sprejetja dalje javni, skupaj z morebitnimi pripombami pogodbenice.

12.   Brez poseganja v postopek iz prvega do osmega odstavka lahko odbor pogodbenic na podlagi poročila in ugotovitev GREVIO sprejme priporočila, naslovljena na to pogodbenico, v zvezi z: a) ukrepi, ki jih je treba sprejeti, za izvedbo sklepov GREVIO, po potrebi z določitvijo dneva, do katerega je treba sporočiti informacijo o izvajanju priporočil, in b) namenom spodbujanja sodelovanja s to pogodbenico za ustrezno izvajanje te konvencije.

13.   Če GREVIO prejme zanesljive informacije, ki kažejo na razmere, v katerih težave zahtevajo takojšnje ukrepanje, da se prepreči ali omeji obseg ali število resnih kršitev te konvencije, lahko zahteva nujno predložitev posebnega poročila o sprejetih ukrepih za preprečitev resnega, obsežnega ali trdovratnega vzorca nasilja nad ženskami.

14.   Ob upoštevanju informacij, ki jih predloži pogodbenica, in vseh drugih razpoložljivih zanesljivih informacij lahko GREVIO imenuje enega ali več svojih članov, da vodijo preiskavo in nemudoma poročajo GREVIO. Kadar je to upravičeno in s soglasjem pogodbenice, lahko preiskava vključuje tudi obisk na njenem ozemlju.

15.   Po proučitvi ugotovitev preiskave iz prejšnjega odstavka pošlje GREVIO te ugotovitve pogodbenici in, kadar je to primerno, odboru pogodbenic in Odboru ministrov Sveta Evrope skupaj z vsemi pripombami in priporočili.

69. člen

Splošna priporočila

GREVIO lahko, kadar je to primerno, sprejme splošna priporočila za izvajanje te konvencije.

70. člen

Parlamentarna udeležba pri spremljanju

1.   Nacionalni parlamenti so vabljeni k sodelovanju pri spremljanju ukrepov, sprejetih za izvajanje te konvencije.

2.   Pogodbenice predložijo poročila GREVIO svojim nacionalnim parlamentom.

3.   Parlamentarna skupščina Sveta Evrope je vabljena, da se redno seznanja z izvajanjem te konvencije.

X. poglavje

Razmerje do drugih mednarodnih instrumentov

71. člen

Razmerje do drugih mednarodnih instrumentov

1.   Ta konvencija ne vpliva na obveznosti, ki izhajajo iz drugih mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so ali bodo postale pogodbenice te konvencije, in ki vsebujejo določbe o zadevah, ki jih ureja ta konvencija.

2.   Pogodbenice te konvencije lahko med seboj sklenejo dvostranske in večstranske sporazume o zadevah, ki jih obravnava ta konvencija, zaradi dopolnitve ali okrepitve določb ali lažje uporabe načel, ki jih vsebuje.

XI. poglavje

Spremembe konvencije

72. člen

Spremembe

1.   Vsak predlog za spremembo te konvencije, ki ga pripravi pogodbenica, se sporoči generalnemu sekretarju Sveta Evrope, ki ga pošlje državam članicam Sveta Evrope, vsaki podpisnici, vsaki pogodbenici, Evropski uniji, vsaki državi, ki je bila povabljena k podpisu te konvencije v skladu z 75. členom, in vsaki državi, ki je bila povabljena k pristopu k tej konvenciji v skladu s 76. členom.

2.   Odbor ministrov Sveta Evrope obravnava predlagane spremembe in po posvetovanju s pogodbenicami te konvencije, ki niso članice Sveta Evrope, lahko sprejme spremembo z večino glasov, kakor je predvideno v d. točki 20. člena statuta Sveta Evrope.

3.   Besedilo vsake spremembe, ki jo sprejme Odbor ministrov v skladu s prejšnjim odstavkom, se pošlje pogodbenicam v sprejetje.

4.   Vsaka sprememba, sprejeta v skladu z drugim odstavkom, začne veljati prvi dan meseca po poteku enega meseca po dnevu, ko so vse pogodbenice obvestile generalnega sekretarja, da so jo sprejele.

XII. poglavje

Končne določbe

73. člen

Učinki konvencije

Določbe te konvencije ne posegajo v določbe notranjega prava in zavezujoče mednarodne instrumente, ki že veljajo ali lahko začnejo veljati, po katerih so ali so bile priznane ugodnejše pravice osebam za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boj proti njima.

74. člen

Reševanje sporov

1.   Pogodbenice najprej poskušajo vsak spor, ki lahko nastane v zvezi z uporabo ali razlago določb te konvencije, rešiti s pogajanji, konciliacijo, arbitražo ali na kateri koli drug način za mirno reševanje, ki je sprejet z njihovim medsebojnim sporazumom.

2.   Odbor ministrov Sveta Evrope lahko določi postopke za poravnavo, ki jih lahko uporabijo pogodbenice v primeru sporov, če se tako sporazumejo.

75. člen

Podpis in začetek veljavnosti

1.   Konvencija je na voljo za podpis državam članicam Sveta Evrope, državam nečlanicam, ki so sodelovale pri njeni pripravi, in Evropski uniji.

2.   Konvencijo je treba ratificirati, sprejeti ali odobriti. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

3.   Konvencija začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je deset podpisnic, od tega najmanj osem držav članic Sveta Evrope, izrazilo privolitev, da jih konvencija zavezuje v skladu z določbami prejšnjega odstavka.

4.   Za vsako državo iz prvega odstavka ali za Evropsko unijo, ki naknadno izrazi soglasje, da jo konvencija zavezuje, začne konvencija veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu deponiranja njene listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.

76. člen

Pristop h konvenciji

1.   Po začetku veljavnosti te konvencije lahko Odbor ministrov Sveta Evrope po posvetovanju s pogodbenicami te konvencije in po pridobitvi njihove soglasne odobritve povabi katero koli državo nečlanico Sveta Evrope, ki ni sodelovala pri pripravi konvencije, da pristopi k njej s sklepom, ki ga sprejme večina, kakor določa d. točka 20. člena statuta Sveta Evrope, in s soglasno izvolitvijo predstavnikov pogodbenic, ki so upravičeni sodelovati v Odboru ministrov.

2.   Za vsako državo pristopnico začne konvencija veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu deponiranja listine o pristopu pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

77. člen

Ozemlja uporabe

1.   Vsaka država ali Evropska unija lahko ob podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu določi ozemlje ali ozemlja uporabe te konvencije.

2.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli naknadno z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, razširi uporabo te konvencije na katero koli drugo ozemlje, določeno v izjavi, in za mednarodne odnose katerega je odgovorna ali v imenu katerega je pooblaščena sprejeti obveznosti. Za tako ozemlje začne konvencija veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar prejel tako izjavo.

3.   Z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope, je mogoče umakniti vsako izjavo, dano po prejšnjih dveh odstavkih za katero koli ozemlje, določeno v taki izjavi. Umik začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar prejel tako uradno obvestilo.

78. člen

Pridržki

1.   K nobeni določbi te konvencije niso dopustni pridržki, razen tistih, določenih v drugem in tretjem odstavku.

2.   Vsaka država ali Evropska unija lahko ob podpisu ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, izjavi, da si pridržuje pravico, da ne uporablja ali da uporablja samo v posebnih primerih ali pod posebnimi pogoji določbe iz:

| — | drugega odstavka 30. člena, |
| --- | --- |

—

drugega odstavka 30. člena,

| — | točke e. prvega odstavka ter tretjega in četrtega odstavka 44. člena, |
| --- | --- |

—

točke e. prvega odstavka ter tretjega in četrtega odstavka 44. člena,

| — | prvega odstavka 55. člena ob upoštevanju 35. člena v zvezi z lažjimi kaznivimi ravnanji; |
| --- | --- |

—

prvega odstavka 55. člena ob upoštevanju 35. člena v zvezi z lažjimi kaznivimi ravnanji;

| — | 58. člena ob upoštevanju 37., 38, in 39. člena; |
| --- | --- |

—

58. člena ob upoštevanju 37., 38, in 39. člena;

| — | 59. člena. |
| --- | --- |

—

59. člena.

3.   Vsaka država ali Evropska unija lahko ob podpisu ali deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, izjavi, da si pridržuje pravico zagotoviti nekazenske sankcije namesto kazenskih za ravnanja iz 33. in 34. člena.

4.   Vsaka pogodbenica lahko v celoti ali delno umakne pridržek z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope. Ta izjava začne veljati z dnem, ko jo prejme generalni sekretar.

79. člen

Veljavnost in pregled pridržkov

1.   Pridržki iz drugega in tretjega odstavka 78. člena za pogodbenico veljajo pet let od dneva začetka veljavnosti te konvencije. Pridržki se lahko obnovijo za enako dolga obdobja.

2.   Osemnajst mesecev pred dnevom poteka veljavnosti pridržka generalni sekretar Sveta Evrope o tem obvesti pogodbenico. Najpozneje tri mesece pred potekom veljavnosti pogodbenica uradno obvesti generalnega sekretarja, da podaljšuje, spreminja ali umika svoj pridržek. Če generalni sekretar od pogodbenice ne prejme uradnega obvestila, jo obvesti, da je njen pridržek samodejno podaljšan za šest mesecev. Če pogodbenica ne pošlje uradnega obvestila o svoji nameri, da želi podaljšati ali spremeniti svoj pridržek pred iztekom tega obdobja, pridržek preneha veljati.

3.   Če pogodbenica poda pridržek v skladu z drugim in tretjim odstavkom 78. člena, pred obnovitvijo ali na zaprosilo poda pojasnilo za GREVIO o razlogih zanj.

80. člen

Odpoved

1.   Vsaka pogodbenica lahko konvencijo kadar koli odpove z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope.

2.   Taka odpoved začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar prejel uradno obvestilo.

81. člen

Uradno obvestilo

Generalni sekretar Sveta Evrope uradno obvesti države članice Sveta Evrope, države nečlanice, ki so sodelovale pri njeni pripravi, vsako podpisnico, vsako pogodbenico, Evropsko unijo in vsako državo, ki je povabljena k pristopu k tej konvenciji, o:

| a. | vsakem podpisu; |
| --- | --- |

a.

vsakem podpisu;

| b. | deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu; |
| --- | --- |

b.

deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu;

| c. | vsakem dnevu začetka veljavnosti te konvencije v skladu s 75. in 76. členom; |
| --- | --- |

c.

vsakem dnevu začetka veljavnosti te konvencije v skladu s 75. in 76. členom;

| d. | vsaki spremembi, sprejeti v skladu z 72. členom, in dnevu začetka veljavnosti te spremembe; |
| --- | --- |

d.

vsaki spremembi, sprejeti v skladu z 72. členom, in dnevu začetka veljavnosti te spremembe;

| e. | vsakem pridržku in umiku pridržka na podlagi 78. člena; |
| --- | --- |

e.

vsakem pridržku in umiku pridržka na podlagi 78. člena;

| f. | vsaki odpovedi, dani na podlagi določb 80. člena; |
| --- | --- |

f.

vsaki odpovedi, dani na podlagi določb 80. člena;

| g. | vsakem drugem dejanju, uradnem obvestilu ali sporočilu v zvezi s to konvencijo. |
| --- | --- |

g.

vsakem drugem dejanju, uradnem obvestilu ali sporočilu v zvezi s to konvencijo.

V potrditev tega so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

Sestavljeno v Istanbulu, 11. maja 2011 v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni, v enem izvodu, ki se hrani v arhivu Sveta Evrope. Generalni sekretar Sveta Evrope pošlje overjene kopije vsaki državi članici Sveta Evrope, državam nečlanicam, ki so sodelovale pri pripravi te konvencije, Evropski uniji in vsaki državi, ki je povabljena k pristopu k tej konvenciji.

Dodatek

Privilegiji in imunitete (66. člen)

1.

Ta dodatek se uporablja za člane GREVIO iz 66. člena konvencije in za druge člane delegacij za obisk v državi. Za namen tega dodatka izraz „drugi člani delegacije za obisk v državi“ vključuje neodvisne nacionalne strokovnjake in specialiste iz devetega odstavka 68. člena konvencije, uslužbence Sveta Evrope in tolmače, ki jih zaposluje Svet Evrope, ki spremljajo GREVIO med obiski v državah.

2.

| a. | imuniteto pred prijetjem ali odvzemom prostosti in pred zasegom osebne prtljage ter imuniteto pred sodnimi postopki vseh vrst v zvezi z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami in za vsa dejanja, ki so jih storili pri opravljanju svoje uradne dolžnosti; |
| --- | --- |

a.

imuniteto pred prijetjem ali odvzemom prostosti in pred zasegom osebne prtljage ter imuniteto pred sodnimi postopki vseh vrst v zvezi z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami in za vsa dejanja, ki so jih storili pri opravljanju svoje uradne dolžnosti;

| b. | oprostitev kakršnega koli omejevanja njihove svobode gibanja pri izstopu iz in povratku v državo svojega bivanja ter vstopu v in izstopu iz države, v kateri opravljajo svoje naloge, in oprostitev prijave za tujce v državi, kjer so na obisku, ali prek katere potujejo pri opravljanju svojih nalog. |
| --- | --- |

b.

oprostitev kakršnega koli omejevanja njihove svobode gibanja pri izstopu iz in povratku v državo svojega bivanja ter vstopu v in izstopu iz države, v kateri opravljajo svoje naloge, in oprostitev prijave za tujce v državi, kjer so na obisku, ali prek katere potujejo pri opravljanju svojih nalog.

3.

Med potovanji pri opravljanju svojih nalog imajo člani GREVIO in drugi člani delegacij za obisk v državi pri carinski in devizni kontroli enake ugodnosti, kakor predstavniki tujih vlad na začasni uradni dolžnosti.

4.

Dokumenti v zvezi z oceno izvajanja te konvencije članov GREVIO in drugih članov delegacij za obisk v državi so nedotakljivi, če gre za dejavnost GREVIO. Uradne korespondence GREVIO ali uradnega komuniciranja članov GREVIO in drugih članov delegacij za obisk v državi ni mogoče prekiniti ali cenzurirati.

5.

Za zagotovitev popolne svobode govora in popolne neodvisnosti pri opravljanju njihovih nalog imajo člani GREVIO in drugi člani delegacij za obisk v državi imuniteto pred pravnim postopkom za izrečene ali napisane besede in vsa dejanja, storjena pri opravljanju njihovih nalog, tudi po prenehanju njihovih dolžnosti.

6.

Privilegiji in imunitete se podelijo osebam iz prvega odstavka tega dodatka, da se zagotovi neodvisno opravljanje njihovih nalog v interesu GREVIO in ne v njihovo osebno korist. Generalni sekretar Sveta Evrope vselej odvzame imuniteto osebam iz prvega odstavka tega dodatka, kadar bi bila po njegovem mnenju imuniteta ovirala uresničevanje načela zakonitosti in jo je mogoče odvzeti brez škode za interese GREVIO.

---