# Eiropas Savienības L 143/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 143 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 2. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 143

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 2. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2023/1062 (2023. gada 1. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) 2023/194, ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko šādas zvejas iespējas uz 2023. un 2024. gadu nosaka konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1063 (2023. gada 26. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Suruç Narı (ACVN)) | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1064 (2023. gada 26. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Haricot de Soissons (AĢIN)) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1065 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz pārtikas produktiem pievienotu nikotīnamīda ribozīda hlorīdu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikumu (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1066 (2023. gada 1. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijām (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1067 (2023. gada 1. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām specializācijas nolīgumu kategorijām (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1068 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz maksimālajiem ciāntraniliprola atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1069 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz biksafēna, ciprodinila, fenheksamīda, fenpikoksamīda, fenpiroksimāta, flutianila, izoksaflutola, mandipropamīda, metoksifenozīda un spinetorama maksimālajiem atlieku līmeņiem atsevišķos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1070 (2023. gada 1. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1071 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz konkrētu dalībvalstu, to zonu vai nodalījumu statusa brīvs no slimības apstiprināšanu vai atsaukšanu saistībā ar noteiktām sarakstā norādītām slimībām un attiecībā uz noteiktu sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmu apstiprināšanu groza dažus Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumus (
  1
  ) | 105 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1072 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/2116 nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi attiecībā uz 2023. kalendāro gadu | 116 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1073 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 piešķir Savienības atļauju atsevišķam biocīdam Spray On wipes (
  1
  ) | 118 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1074 (2023. gada 25. maijs), ar ko pilnvaro sākt sarunas par protokolu starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, ar ko groza Padziļināto partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību | 127 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2023/1062 (2023. gada 1. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) 2023/194, ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko šādas zvejas iespējas uz 2023. un 2024. gadu nosaka konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1063 (2023. gada 26. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Suruç Narı (ACVN))

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1064 (2023. gada 26. maijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Haricot de Soissons (AĢIN))

5

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1065 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz pārtikas produktiem pievienotu nikotīnamīda ribozīda hlorīdu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikumu (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1066 (2023. gada 1. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijām (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1067 (2023. gada 1. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām specializācijas nolīgumu kategorijām (
  1
  )

1

20

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1068 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz maksimālajiem ciāntraniliprola atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  )

1

27

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1069 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz biksafēna, ciprodinila, fenheksamīda, fenpikoksamīda, fenpiroksimāta, flutianila, izoksaflutola, mandipropamīda, metoksifenozīda un spinetorama maksimālajiem atlieku līmeņiem atsevišķos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu (
  1
  )

1

40

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1070 (2023. gada 1. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem

65

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1071 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz konkrētu dalībvalstu, to zonu vai nodalījumu statusa brīvs no slimības apstiprināšanu vai atsaukšanu saistībā ar noteiktām sarakstā norādītām slimībām un attiecībā uz noteiktu sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmu apstiprināšanu groza dažus Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumus (
  1
  )

1

105

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1072 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/2116 nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi attiecībā uz 2023. kalendāro gadu

116

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1073 (2023. gada 1. jūnijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 piešķir Savienības atļauju atsevišķam biocīdam Spray On wipes (
  1
  )

1

118

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1074 (2023. gada 25. maijs), ar ko pilnvaro sākt sarunas par protokolu starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, ar ko groza Padziļināto partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību

127

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2023/1062

(2023. gada 1. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (ES) 2023/194, ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko šādas zvejas iespējas uz 2023. un 2024. gadu nosaka konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (ES) 2023/194 (1) nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras 2023. gadā piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un pasākumi, kas funkcionāli saistīti ar Regulā (ES) 2023/194 noteiktajām KPN, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā ar trešām valstīm noturēto apspriežu iznākumu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (ES) 2023/194 (1) nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras 2023. gadā piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un pasākumi, kas funkcionāli saistīti ar Regulā (ES) 2023/194 noteiktajām KPN, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā ar trešām valstīm noturēto apspriežu iznākumu.

| (2) | Ar Regulu (ES) 2023/194 nosaka provizorisku Savienības kvotu mencai (Gadus morhua) Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. martam. Lai zvejas darbības varētu turpināties, minētā provizoriskā Savienības kvota ir jāaizstāj ar galīgo Savienības kvotu minētajam krājumam 2023. gadam. Tāpēc Savienības kvotu mencai Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā Padomei būtu jānosaka, pamatojoties uz Ziemeļaustrumu Arktikas krājuma mencas atsauces KPN un Savienības vēsturiskajām zvejas tiesībām. Galīgā Savienības kvota mencai Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā 2023. gadam būtu jānosaka 15 629 tonnu apmērā, kas atbilst ES un Norvēģijas politiskās vienošanās 3. punkta a) apakšpunktā norādītajai procentuālajai daļai attiecībā uz zvejniecībām ICES 1. un 2. apakšapgabalā. Savienības kvota mencai Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā dalībvalstīm būtu jāiedala saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/277/EEK (2), ievērojot pielāgojumus, kas vajadzīgi sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, kā izklāstīts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, Pielikumā 36(E) (3). |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (ES) 2023/194 nosaka provizorisku Savienības kvotu mencai (Gadus morhua) Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. martam. Lai zvejas darbības varētu turpināties, minētā provizoriskā Savienības kvota ir jāaizstāj ar galīgo Savienības kvotu minētajam krājumam 2023. gadam. Tāpēc Savienības kvotu mencai Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā Padomei būtu jānosaka, pamatojoties uz Ziemeļaustrumu Arktikas krājuma mencas atsauces KPN un Savienības vēsturiskajām zvejas tiesībām. Galīgā Savienības kvota mencai Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā 2023. gadam būtu jānosaka 15 629 tonnu apmērā, kas atbilst ES un Norvēģijas politiskās vienošanās 3. punkta a) apakšpunktā norādītajai procentuālajai daļai attiecībā uz zvejniecībām ICES 1. un 2. apakšapgabalā. Savienības kvota mencai Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. apakšapgabalā un 2.b rajonā dalībvalstīm būtu jāiedala saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/277/EEK (2), ievērojot pielāgojumus, kas vajadzīgi sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, kā izklāstīts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, Pielikumā 36(E) (3).

| (3) | Ar Regulu (ES) 2023/194 nosaka provizorisku Savienības kvotu Grenlandes paltusam (Reinhardtius hippoglossoides) starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. martam. Lai zvejas darbības varētu turpināties, minētā provizoriskā Savienības kvota ir jāaizstāj ar galīgo Savienības kvotu minētajam krājumam 2023. gadam. Galīgā Savienības kvota Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2023. gadam būtu jānosaka 1 711 tonnu apmērā. Minētās Savienības kvotas apjoms atbilst 9,25 % no Grenlandes paltusa KPN ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2023. gadam, ko Savienība ierosināja Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā, proti, 18 494 tonnas saskaņā ar ICES ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (ES) 2023/194 nosaka provizorisku Savienības kvotu Grenlandes paltusam (Reinhardtius hippoglossoides) starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. martam. Lai zvejas darbības varētu turpināties, minētā provizoriskā Savienības kvota ir jāaizstāj ar galīgo Savienības kvotu minētajam krājumam 2023. gadam. Galīgā Savienības kvota Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2023. gadam būtu jānosaka 1 711 tonnu apmērā. Minētās Savienības kvotas apjoms atbilst 9,25 % no Grenlandes paltusa KPN ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2023. gadam, ko Savienība ierosināja Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā, proti, 18 494 tonnas saskaņā ar ICES ieteikumu.

| (4) | Regulā (ES) 2023/194 nav noteiktas sarkanasaru (Sebastes spp.) zvejas iespējas starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2023. gadam. Lai varētu atļaut sākt minētā krājuma zveju, tiklīdz 2023. gada 1. jūlijā sāksies attiecīgā zvejas sezona, Savienības sarkanasaru kvota starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā būtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo rādītāju no trīs lielākajām Savienības sarkanasaru gada nozvejām starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2013.–2022. gada periodā. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (ES) 2023/194 nav noteiktas sarkanasaru (Sebastes spp.) zvejas iespējas starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2023. gadam. Lai varētu atļaut sākt minētā krājuma zveju, tiklīdz 2023. gada 1. jūlijā sāksies attiecīgā zvejas sezona, Savienības sarkanasaru kvota starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā būtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo rādītāju no trīs lielākajām Savienības sarkanasaru gada nozvejām starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā 2013.–2022. gada periodā.

| (5) | Tāpēc Regula (ES) 2023/194 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (ES) 2023/194 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Regulā (ES) 2023/194 paredzētās zvejas iespējas piemēro no 2023. gada 1. janvāra. Tāpēc ar šo regulu ieviestie noteikumi, kas attiecas uz zvejas iespējām, arī būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas vai vēl nav pilnībā apgūtas. Ņemot vērā lietas steidzamību, zvejas darbību pārtraukumu nepieļaušanas nolūkā šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(6)

Regulā (ES) 2023/194 paredzētās zvejas iespējas piemēro no 2023. gada 1. janvāra. Tāpēc ar šo regulu ieviestie noteikumi, kas attiecas uz zvejas iespējām, arī būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas vai vēl nav pilnībā apgūtas. Ņemot vērā lietas steidzamību, zvejas darbību pārtraukumu nepieļaušanas nolūkā šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (ES) 2023/194

Regulas (ES) 2023/194 IB pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. CARLSON

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2023/194 (2023. gada 30. janvāris), ar ko 2023. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko šādas zvejas iespējas uz 2023. un 2024. gadu nosaka konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (OV L 28, 31.1.2023., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 87/277/EEK (1987. gada 18. maijs) par mencu nozvejas iespēju piešķiršanu Špicbergenā un Lāču salas teritorijā, kā arī Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencijas noteiktajā rajonā 3M (OV L 135, 23.5.1987., 29. lpp.).

2

(3)  
  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2023/194 IB pielikumu groza šādi:

| i) | tabulu par mencu (Gadus morhua) Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2.b zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Svalbāras ūdeņi; starptautiskie ūdeņi 1. un 2.b zonā
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 3 094 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 7 994 | (1)(2) |
| Francija | 1 320 | (1)(2) |
| Polija | 1 448 | (1)(2) |
| Portugāle | 1 688 | (1)(2) |
| Citas dalībvalstis | 85 | (1)(2)(3) |
| Savienība | 15 629 | (1)(2) |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenas un Lāču salas zonā un saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma. |
| (2) | Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai. |
| (3) | Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju un Portugāli. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (COD/1/2B_AMS).” |

i)

tabulu par mencu (Gadus morhua) Svalbāras ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2.b zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Svalbāras ūdeņi; starptautiskie ūdeņi 1. un 2.b zonā

(COD/1/2B.)

Vācija

3 094

(1)(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

7 994

(1)(2)

Francija

1 320

(1)(2)

Polija

1 448

(1)(2)

Portugāle

1 688

(1)(2)

Citas dalībvalstis

85

(1)(2)(3)

Savienība

15 629

(1)(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenas un Lāču salas zonā un saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(2)

Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.

(3)

Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju un Portugāli. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (COD/1/2B_AMS).”

| ii) | tabulu par Grenlandes paltusu (Reinhardtius hippoglossoides) starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 1 711 | (1) | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.” |

ii)

tabulu par Grenlandes paltusu (Reinhardtius hippoglossoides) starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1/2INT)

Savienība

1 711

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.”

| iii) | tabulu par sarkanasariem (Sebastes spp.) starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Sarkanasaris

  Sebastes spp. | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 6 000 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai no 1. jūlija līdz 31. decembrim. Citās zvejniecībās gūtās sarkanasaru piezvejas zvejas kuģi ierobežo, tā lai nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.” |

iii)

tabulu par sarkanasariem (Sebastes spp.) starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Sarkanasaris

Sebastes spp.

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(RED/1/2INT)

Savienība

6 000

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(1)

Drīkst nozvejot tikai no 1. jūlija līdz 31. decembrim. Citās zvejniecībās gūtās sarkanasaru piezvejas zvejas kuģi ierobežo, tā lai nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.”

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1063

(2023. gada 26. maijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Suruç Narı” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Turcijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Suruç Narı”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Turcijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Suruç Narı”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Suruç Narı” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Suruç Narı” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Suruç Narı” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 26. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 51, 10.2.2023., 19. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1064

(2023. gada 26. maijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Haricot de Soissons” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Haricot de Soissons”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Haricot de Soissons”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Haricot de Soissons” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Haricot de Soissons” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Haricot de Soissons” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 26. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 56, 15.2.2023., 23. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1065

(2023. gada 1. jūnijs),

ar ko attiecībā uz pārtikas produktiem pievienotu nikotīnamīda ribozīda hlorīdu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1925/2006 I pielikumā sniegts saraksts ar vitamīniem un minerālvielām, kuras drīkst pievienot pārtikas produktiem, bet tās II pielikumā norādīts, kādos veidos vitamīni un minerālvielas izmantojamas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1925/2006 I pielikumā sniegts saraksts ar vitamīniem un minerālvielām, kuras drīkst pievienot pārtikas produktiem, bet tās II pielikumā norādīts, kādos veidos vitamīni un minerālvielas izmantojamas.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/16 (2) nikotīnamīda ribozīda hlorīdu atļauts laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu izmantošanai pieaugušo lietotāju grupām paredzētos uztura bagātinātājos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/46/EK (3) 2. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/16 (2) nikotīnamīda ribozīda hlorīdu atļauts laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu izmantošanai pieaugušo lietotāju grupām paredzētos uztura bagātinātājos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/46/EK (3) 2. pantā.

| (3) | Sākotnējā atļauja šai vielai kā jaunam pārtikas produktam, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2020/16, attiecās tikai uz uztura bagātinātājiem, tāpēc šī viela ar Komisijas Regulu (ES) 2021/418 (4) tika iekļauta Direktīvas 2002/46/EK II pielikuma sarakstā. Pēc pieteikuma par nikotīnamīda ribozīda hlorīda kā jauna pārtikas produkta lietojuma paplašināšanu, lai to atļautu izmantot arī uztura mērķiem kā niacīna avotu, jo īpaši ēdienreizes aizvietotājos, Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (5) sniegt atzinumu par šāda lietojuma paplašināšanu un, ņemot vērā minētā novērtējuma rezultātus, saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1925/2006 izvērtēt minētās vielas nekaitīgumu un biopieejamību tad, ja tā ir pievienota attiecīgajiem pārtikas produktiem. 2021. gada 14. septembrī Iestāde pieņēma zinātnisko atzinumu par nikotīnamīda ribozīda hlorīda kā jauna pārtikas produkta lietojuma paplašināšanu (6). |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējā atļauja šai vielai kā jaunam pārtikas produktam, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2020/16, attiecās tikai uz uztura bagātinātājiem, tāpēc šī viela ar Komisijas Regulu (ES) 2021/418 (4) tika iekļauta Direktīvas 2002/46/EK II pielikuma sarakstā. Pēc pieteikuma par nikotīnamīda ribozīda hlorīda kā jauna pārtikas produkta lietojuma paplašināšanu, lai to atļautu izmantot arī uztura mērķiem kā niacīna avotu, jo īpaši ēdienreizes aizvietotājos, Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (“Iestāde”) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (5) sniegt atzinumu par šāda lietojuma paplašināšanu un, ņemot vērā minētā novērtējuma rezultātus, saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1925/2006 izvērtēt minētās vielas nekaitīgumu un biopieejamību tad, ja tā ir pievienota attiecīgajiem pārtikas produktiem. 2021. gada 14. septembrī Iestāde pieņēma zinātnisko atzinumu par nikotīnamīda ribozīda hlorīda kā jauna pārtikas produkta lietojuma paplašināšanu (6).

| (4) | No minētā atzinuma izriet, ka nikotīnamīda ribozīda hlorīda kā niacīna avota izmantošana pārtikas produktos nerada bažas par tā nekaitīgumu ar noteikumu, ka ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Minētie nosacījumi ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/1160 (7) ir izklāstīti šīs vielas atļaujā. |
| --- | --- |

(4)

No minētā atzinuma izriet, ka nikotīnamīda ribozīda hlorīda kā niacīna avota izmantošana pārtikas produktos nerada bažas par tā nekaitīgumu ar noteikumu, ka ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Minētie nosacījumi ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/1160 (7) ir izklāstīti šīs vielas atļaujā.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 3. panta 1. punktu minētā akta I pielikumā norādītos vitamīnus un/vai minerālvielas pārtikas produktiem drīkst pievienot tikai tā II pielikumā norādītajos veidos. Pamatojoties uz Iestādes labvēlīgo atzinumu un atļauju nikotīnamīda ribozīda hlorīdu izmantot par jaunu pārtikas produktu, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2022/1160, minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikumā kā viens no niacīna veidiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 3. panta 1. punktu minētā akta I pielikumā norādītos vitamīnus un/vai minerālvielas pārtikas produktiem drīkst pievienot tikai tā II pielikumā norādītajos veidos. Pamatojoties uz Iestādes labvēlīgo atzinumu un atļauju nikotīnamīda ribozīda hlorīdu izmantot par jaunu pārtikas produktu, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2022/1160, minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikumā kā viens no niacīna veidiem.

| (6) | Notika apspriešanās ar Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevēju grupu, un saņemtās piezīmes tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(6)

Notika apspriešanās ar Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevēju grupu, un saņemtās piezīmes tika ņemtas vērā.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1925/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1925/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/16 (2020. gada 10. janvāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu laist tirgū nikotīnamīda ribozīda hlorīdu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 7, 13.1.2020., 6. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) 2021/418 (2021. gada 9. marts), ar ko attiecībā uz nikotīnamīda ribozīda hlorīdu un magnija citrāta malātu, ko izmanto uztura bagātinātāju ražošanā, un attiecībā uz vara mērvienībām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK (OV L 83, 10.3.2021., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2021;19(11):6843.

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1160 (2022. gada 5. jūlijs), ar ko attiecībā uz jaunā pārtikas produkta nikotīnamīda ribozīda hlorīda lietošanas nosacījumiem un specifikācijām groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 179, 6.7.2022., 25. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1925/2006 II pielikuma 1. punkta “Vitamīnu preparāti” ierakstā par niacīnu pēc ieraksta “nikotīnamīds” pievieno šādu ierakstu:

“nikotīnamīda ribozīda hlorīds”.

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1066

(2023. gada 1. jūnijs)

par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 2821/71 (1971. gada 20. decembris) par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz līgumu, lēmumu un saskaņotas darbības kategorijām (1) un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

publicējusi šīs regulas projektu (2),

apspriedusies ar Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Regula (EEK) Nr. 2821/71 pilnvaro Komisiju ar regulu piemērot Līguma 101. panta 3. punktu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām, uz kurām attiecas Līguma 101. panta 1. punkts un kuru mērķis ir produktu, tehnoloģiju vai procesu pētniecība un izstrāde līdz rūpnieciskās pielietošanas stadijai un rezultātu izmantošana, ieskaitot noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesībām. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EEK) Nr. 2821/71 pilnvaro Komisiju ar regulu piemērot Līguma 101. panta 3. punktu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām, uz kurām attiecas Līguma 101. panta 1. punkts un kuru mērķis ir produktu, tehnoloģiju vai procesu pētniecība un izstrāde līdz rūpnieciskās pielietošanas stadijai un rezultātu izmantošana, ieskaitot noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesībām.

| (2) | Līguma 179. panta 2. punkts paredz, ka Savienība atbalsta uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, kvalitatīvo pētījumu un tehnoloģiju izstrādes; tā atbalsta to savstarpējas sadarbības centienus. Sadarbība starp uzņēmumiem pētniecības un izstrādes jomā var palīdzēt sasniegt Eiropas zaļā kursa (3) mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Līguma 179. panta 2. punkts paredz, ka Savienība atbalsta uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, kvalitatīvo pētījumu un tehnoloģiju izstrādes; tā atbalsta to savstarpējas sadarbības centienus. Sadarbība starp uzņēmumiem pētniecības un izstrādes jomā var palīdzēt sasniegt Eiropas zaļā kursa (3) mērķus.

| (3) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 1217/2010 (4) ir definētas tādu pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijas, par kuriem Komisija uzskata, ka tie parasti atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Minētā regula zaudē spēku 2023. gada 30. jūnijā. Ņemot vērā kopumā pozitīvo pieredzi minētās regulas piemērošanā un minētās regulas izvērtēšanas rezultātus, ir lietderīgi pieņemt jaunu grupu atbrīvojuma regulu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 1217/2010 (4) ir definētas tādu pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijas, par kuriem Komisija uzskata, ka tie parasti atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Minētā regula zaudē spēku 2023. gada 30. jūnijā. Ņemot vērā kopumā pozitīvo pieredzi minētās regulas piemērošanā un minētās regulas izvērtēšanas rezultātus, ir lietderīgi pieņemt jaunu grupu atbrīvojuma regulu.

| (4) | Šīs regulas mērķis ir atvieglināt pētniecību un izstrādi, vienlaikus efektīvi aizsargājot konkurenci. Šīs regulas mērķis ir arī nodrošināt uzņēmumiem pietiekamu juridisko noteiktību. Minēto mērķu sasniegšanā būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc iespējas vienkāršot administratīvo uzraudzību un tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas mērķis ir atvieglināt pētniecību un izstrādi, vienlaikus efektīvi aizsargājot konkurenci. Šīs regulas mērķis ir arī nodrošināt uzņēmumiem pietiekamu juridisko noteiktību. Minēto mērķu sasniegšanā būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc iespējas vienkāršot administratīvo uzraudzību un tiesisko regulējumu.

| (5) | Ja tirgus vara ir zemāka par noteiktu līmeni, tad attiecībā uz Līguma 101. panta 3. punkta piemērošanu parasti var pieņemt, ka pētniecības un izstrādes nolīgumu pozitīvā ietekme atsvērs negatīvo ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

(5)

Ja tirgus vara ir zemāka par noteiktu līmeni, tad attiecībā uz Līguma 101. panta 3. punkta piemērošanu parasti var pieņemt, ka pētniecības un izstrādes nolīgumu pozitīvā ietekme atsvērs negatīvo ietekmi uz konkurenci.

| (6) | Lai Līguma 101. panta 3. punktu piemērotu, izmantojot regulu, nav nepieciešams noteikt tos nolīgumus, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Atsevišķi novērtējot nolīgumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu, jāņem vērā vairāki faktori, jo īpaši konkrētā tirgus struktūra. |
| --- | --- |

(6)

Lai Līguma 101. panta 3. punktu piemērotu, izmantojot regulu, nav nepieciešams noteikt tos nolīgumus, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Atsevišķi novērtējot nolīgumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu, jāņem vērā vairāki faktori, jo īpaši konkrētā tirgus struktūra.

| (7) | Sadarbība kopīgā vai maksas pētniecībā un izstrādē, kā arī tās rezultātu izmantošana visvairāk varētu veicināt tehnisko un ekonomisko progresu tad, ja puses sadarbībā iegulda savstarpēji papildinošas prasmes, aktīvus vai darbības. |
| --- | --- |

(7)

Sadarbība kopīgā vai maksas pētniecībā un izstrādē, kā arī tās rezultātu izmantošana visvairāk varētu veicināt tehnisko un ekonomisko progresu tad, ja puses sadarbībā iegulda savstarpēji papildinošas prasmes, aktīvus vai darbības.

| (8) | Var uzskatīt, ka patērētāji parasti gūst labumu no plašākas un efektīvākas pētniecības un izstrādes, kas izpaužas kā jaunu vai uzlabotu produktu, tehnoloģiju vai procesu ieviešana, šo produktu, tehnoloģiju vai procesu ātrāka ieviešana vai cenu samazinājums jaunu vai uzlabotu produktu, tehnoloģiju vai procesu dēļ. |
| --- | --- |

(8)

Var uzskatīt, ka patērētāji parasti gūst labumu no plašākas un efektīvākas pētniecības un izstrādes, kas izpaužas kā jaunu vai uzlabotu produktu, tehnoloģiju vai procesu ieviešana, šo produktu, tehnoloģiju vai procesu ātrāka ieviešana vai cenu samazinājums jaunu vai uzlabotu produktu, tehnoloģiju vai procesu dēļ.

| (9) | Rezultātu kopīga izmantošana var izpausties dažādos veidos, piemēram, produktu ražošanā un izplatīšanā, tehnoloģiju vai procesu pielietošanā vai intelektuālā īpašuma tiesību cedēšanā vai licencēšanā, vai tādas zinātības nodošanā, kas vajadzīga šādai ražošanai vai pielietošanai un kas būtiski veicina tehnikas vai ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

(9)

Rezultātu kopīga izmantošana var izpausties dažādos veidos, piemēram, produktu ražošanā un izplatīšanā, tehnoloģiju vai procesu pielietošanā vai intelektuālā īpašuma tiesību cedēšanā vai licencēšanā, vai tādas zinātības nodošanā, kas vajadzīga šādai ražošanai vai pielietošanai un kas būtiski veicina tehnikas vai ekonomikas attīstību.

| (10) | Lai pamatotu šajā regulā noteikto atbrīvojumu, kopīgai izmantošanai būtu jāattiecas uz tādiem produktiem (kas ietver preces un pakalpojumus), tehnoloģijām vai procesiem, kuriem pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošana ir obligāti vajadzīga. |
| --- | --- |

(10)

Lai pamatotu šajā regulā noteikto atbrīvojumu, kopīgai izmantošanai būtu jāattiecas uz tādiem produktiem (kas ietver preces un pakalpojumus), tehnoloģijām vai procesiem, kuriem pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošana ir obligāti vajadzīga.

| (11) | Turklāt visām pusēm pētniecības un izstrādes nolīgumā būtu jāvienojas, ka tām visām būs pilna piekļuve kopīgās pētniecības un izstrādes galīgajiem rezultātiem, tostarp arī visām no tās izrietošajām intelektuālā īpašuma tiesībām un zinātībai, nolūkā veikt turpmāku pētniecību un izstrādi un izmantošanai, tiklīdz galīgie rezultāti būs pieejami. Piekļuvei rezultātiem attiecībā uz to izmantošanu turpmākai pētniecībai un izstrādei principā nevajadzētu būt ierobežotai. Taču, ja puses saskaņā ar šo regulu ierobežo izmantošanas tiesības, jo īpaši, ja tās specializējas attiecībā uz izmantošanu, piekļuvi rezultātiem izmantošanas nolūkos var attiecīgi ierobežot. Turklāt, ja pētniecībā un izstrādē piedalās akadēmiskas iestādes, zinātniskās pētniecības institūti vai uzņēmumi, kas nodrošina pētniecību un izstrādi kā komercpakalpojumu un parasti nepiedalās rezultātu izmantošanā, tie var vienoties izmantot pētniecības un izstrādes rezultātus tikai turpmākai pētniecībai un izstrādei. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt visām pusēm pētniecības un izstrādes nolīgumā būtu jāvienojas, ka tām visām būs pilna piekļuve kopīgās pētniecības un izstrādes galīgajiem rezultātiem, tostarp arī visām no tās izrietošajām intelektuālā īpašuma tiesībām un zinātībai, nolūkā veikt turpmāku pētniecību un izstrādi un izmantošanai, tiklīdz galīgie rezultāti būs pieejami. Piekļuvei rezultātiem attiecībā uz to izmantošanu turpmākai pētniecībai un izstrādei principā nevajadzētu būt ierobežotai. Taču, ja puses saskaņā ar šo regulu ierobežo izmantošanas tiesības, jo īpaši, ja tās specializējas attiecībā uz izmantošanu, piekļuvi rezultātiem izmantošanas nolūkos var attiecīgi ierobežot. Turklāt, ja pētniecībā un izstrādē piedalās akadēmiskas iestādes, zinātniskās pētniecības institūti vai uzņēmumi, kas nodrošina pētniecību un izstrādi kā komercpakalpojumu un parasti nepiedalās rezultātu izmantošanā, tie var vienoties izmantot pētniecības un izstrādes rezultātus tikai turpmākai pētniecībai un izstrādei.

| (12) | Atkarībā no spējām un komerciālajām vajadzībām pušu ieguldījums pētniecības un izstrādes sadarbībā var būt nevienlīdzīgs. Tāpēc, lai atspoguļotu un izlīdzinātu pušu atšķirīgo ieguldījumu vērtības ziņā vai pēc būtības, pētniecības un izstrādes nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā noteiktais atbrīvojums, var paredzēt, ka viena puse atlīdzina otrai par piekļuvi rezultātiem turpmākas pētniecības un izstrādes vai izmantošanas nolūkos. Tomēr atlīdzībai nevajadzētu būt tik lielai, ka tā piekļuvi faktiski kavētu. |
| --- | --- |

(12)

Atkarībā no spējām un komerciālajām vajadzībām pušu ieguldījums pētniecības un izstrādes sadarbībā var būt nevienlīdzīgs. Tāpēc, lai atspoguļotu un izlīdzinātu pušu atšķirīgo ieguldījumu vērtības ziņā vai pēc būtības, pētniecības un izstrādes nolīgums, uz kuru attiecas šajā regulā noteiktais atbrīvojums, var paredzēt, ka viena puse atlīdzina otrai par piekļuvi rezultātiem turpmākas pētniecības un izstrādes vai izmantošanas nolūkos. Tomēr atlīdzībai nevajadzētu būt tik lielai, ka tā piekļuvi faktiski kavētu.

| (13) | Gadījumos, kad pētniecības un izstrādes nolīgums neparedz kopīgu rezultātu izmantošanu, pusēm pētniecības un izstrādes nolīgumā būtu jāvienojas, ka tās piešķir viena otrai piekļuvi savai attiecīgajai iepriekšpastāvējušajai zinātībai, ja tā ir obligāti vajadzīga, lai pārējās puses varētu izmantot rezultātus. Atlīdzībai (piemēram, licences maksai), kas šādā gadījumā tiek prasīta, nevajadzētu būt tik lielai, ka faktiski kavētu citu pušu piekļuvi šai zinātībai. |
| --- | --- |

(13)

Gadījumos, kad pētniecības un izstrādes nolīgums neparedz kopīgu rezultātu izmantošanu, pusēm pētniecības un izstrādes nolīgumā būtu jāvienojas, ka tās piešķir viena otrai piekļuvi savai attiecīgajai iepriekšpastāvējušajai zinātībai, ja tā ir obligāti vajadzīga, lai pārējās puses varētu izmantot rezultātus. Atlīdzībai (piemēram, licences maksai), kas šādā gadījumā tiek prasīta, nevajadzētu būt tik lielai, ka faktiski kavētu citu pušu piekļuvi šai zinātībai.

| (14) | Saskaņā ar šo regulu noteiktais atbrīvojums attiecas tikai uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas neļauj uzņēmumiem likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku minēto produktu, tehnoloģiju vai procesu daļu. Tāpēc no grupu atbrīvojuma ir jāizslēdz nolīgumi starp konkurentiem, kuru kopējā tirgus daļa produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, kurus ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar pētniecības un izstrādes rezultātiem, nolīguma slēgšanas laikā pārsniedz konkrētu robežu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar šo regulu noteiktais atbrīvojums attiecas tikai uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas neļauj uzņēmumiem likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku minēto produktu, tehnoloģiju vai procesu daļu. Tāpēc no grupu atbrīvojuma ir jāizslēdz nolīgumi starp konkurentiem, kuru kopējā tirgus daļa produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, kurus ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar pētniecības un izstrādes rezultātiem, nolīguma slēgšanas laikā pārsniedz konkrētu robežu.

| (15) | Ja viena puse finansē vairākus pētniecības un izstrādes projektus, ko attiecībā uz tiem pašiem produktiem, tehnoloģijām vai procesiem īsteno konkurenti, nevar izslēgt, ka var rasties konkurenci ierobežojoša tirgus piekļuves bloķēšana, jo īpaši, ja šī puse iegūst ekskluzīvas tiesības izmantot rezultātus attiecībā pret trešām personām. Tāpēc attiecībā uz maksas pētniecības un izstrādes nolīgumiem šajā regulā noteiktais atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz nolīgumiem, saskaņā ar kuriem visu saistītajos nolīgumos iesaistīto pušu, proti, finansētājas puses un visu pētniecības un izstrādes veicēju, kopējā tirgus daļa nepārsniedz noteiktu līmeni. |
| --- | --- |

(15)

Ja viena puse finansē vairākus pētniecības un izstrādes projektus, ko attiecībā uz tiem pašiem produktiem, tehnoloģijām vai procesiem īsteno konkurenti, nevar izslēgt, ka var rasties konkurenci ierobežojoša tirgus piekļuves bloķēšana, jo īpaši, ja šī puse iegūst ekskluzīvas tiesības izmantot rezultātus attiecībā pret trešām personām. Tāpēc attiecībā uz maksas pētniecības un izstrādes nolīgumiem šajā regulā noteiktais atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz nolīgumiem, saskaņā ar kuriem visu saistītajos nolīgumos iesaistīto pušu, proti, finansētājas puses un visu pētniecības un izstrādes veicēju, kopējā tirgus daļa nepārsniedz noteiktu līmeni.

| (16) | Tomēr uz šajā regulā noteikto atbrīvojumu tirgus daļas robežlielums nebūtu jāattiecina, ja pētniecības un izstrādes nolīguma puses nav konkurējoši uzņēmumi attiecībā uz produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, ko var uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, kas radušies, pamatojoties uz nolīgumu. Tas ietver, piemēram, nolīgumus, kuri attiecas uz tādu produktu, tehnoloģiju vai procesu izstrādi, kas radītu pilnīgi jaunu pieprasījumu, vai pētniecību un izstrādi, kas nav cieši saistīta ar konkrētu produktu, tehnoloģiju vai procesu vai vēl nav vērsta uz konkrētu mērķi. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr uz šajā regulā noteikto atbrīvojumu tirgus daļas robežlielums nebūtu jāattiecina, ja pētniecības un izstrādes nolīguma puses nav konkurējoši uzņēmumi attiecībā uz produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, ko var uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, kas radušies, pamatojoties uz nolīgumu. Tas ietver, piemēram, nolīgumus, kuri attiecas uz tādu produktu, tehnoloģiju vai procesu izstrādi, kas radītu pilnīgi jaunu pieprasījumu, vai pētniecību un izstrādi, kas nav cieši saistīta ar konkrētu produktu, tehnoloģiju vai procesu vai vēl nav vērsta uz konkrētu mērķi.

| (17) | Netiek prezumēts, ka pētniecības un izstrādes nolīgumi ietilpst Līguma 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā vai ka tie neatbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem, ja tiek pārsniegts šajā regulā noteiktais tirgus daļas robežlielums vai netiek ievēroti citi šīs regulas nosacījumi. Šādos gadījumos ir jāveic pētniecības un izstrādes nolīguma individuāls novērtējums saskaņā ar Līguma 101. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Netiek prezumēts, ka pētniecības un izstrādes nolīgumi ietilpst Līguma 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā vai ka tie neatbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem, ja tiek pārsniegts šajā regulā noteiktais tirgus daļas robežlielums vai netiek ievēroti citi šīs regulas nosacījumi. Šādos gadījumos ir jāveic pētniecības un izstrādes nolīguma individuāls novērtējums saskaņā ar Līguma 101. pantu.

| (18) | Lai nodrošinātu to, ka kopīgas vai maksas pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgas izmantošanas laikā saglabājas efektīva konkurence, būtu jānosaka, ka grupu atbrīvojumu pārtrauc piemērot, ja pušu kopējā daļa to produktu, tehnoloģiju vai procesu tirgū, kas izriet no pētniecības un izstrādes, pārsniedz noteiktu līmeni. Tomēr atbrīvojumu neatkarīgi no pušu tirgus daļas turpina piemērot noteiktu laiku pēc kopējās izmantošanas sākuma, kamēr nostabilizējas to tirgus daļas, jo īpaši pēc pilnīgi jauna produkta ieviešanas, kā arī lai nodrošinātu minimālo attiecīgo investīciju atmaksāšanās periodu. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu to, ka kopīgas vai maksas pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgas izmantošanas laikā saglabājas efektīva konkurence, būtu jānosaka, ka grupu atbrīvojumu pārtrauc piemērot, ja pušu kopējā daļa to produktu, tehnoloģiju vai procesu tirgū, kas izriet no pētniecības un izstrādes, pārsniedz noteiktu līmeni. Tomēr atbrīvojumu neatkarīgi no pušu tirgus daļas turpina piemērot noteiktu laiku pēc kopējās izmantošanas sākuma, kamēr nostabilizējas to tirgus daļas, jo īpaši pēc pilnīgi jauna produkta ieviešanas, kā arī lai nodrošinātu minimālo attiecīgo investīciju atmaksāšanās periodu.

| (19) | Šajā regulā noteikto atbrīvojumu nebūtu jāpiemēro nolīgumiem, kuri satur ierobežojumus, kas nav obligāti vajadzīgi pētniecības un izstrādes nolīguma pozitīvās ietekmes sasniegšanai. Nolīgumi, kuros iekļauti nopietni konkurences ierobežojumi, piemēram, ierobežojumi, kuri neļauj pusēm brīvi veikt pētniecību un izstrādi kādā jomā, kas nav saistīta ar nolīgumu, cenu noteikšana, kuras jāmaksā trešām personām, ražošanas apjoma vai pārdošanas ierobežojumi un produktu, tehnoloģiju vai procesu, kas izriet no kopīgas vai maksas pētniecības un izstrādes, pasīvās pārdošanas ierobežojumi, neatkarīgi no pušu tirgus daļas vispār būtu jāizslēdz no šajā regulā noteiktā atbrīvojuma. Šajā saistībā izmantošanas jomas ierobežojumi nav uzskatāmi par ražošanas apjoma vai pārdošanas ierobežojumiem un nav uzskatāmi par teritoriju vai klientu ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā noteikto atbrīvojumu nebūtu jāpiemēro nolīgumiem, kuri satur ierobežojumus, kas nav obligāti vajadzīgi pētniecības un izstrādes nolīguma pozitīvās ietekmes sasniegšanai. Nolīgumi, kuros iekļauti nopietni konkurences ierobežojumi, piemēram, ierobežojumi, kuri neļauj pusēm brīvi veikt pētniecību un izstrādi kādā jomā, kas nav saistīta ar nolīgumu, cenu noteikšana, kuras jāmaksā trešām personām, ražošanas apjoma vai pārdošanas ierobežojumi un produktu, tehnoloģiju vai procesu, kas izriet no kopīgas vai maksas pētniecības un izstrādes, pasīvās pārdošanas ierobežojumi, neatkarīgi no pušu tirgus daļas vispār būtu jāizslēdz no šajā regulā noteiktā atbrīvojuma. Šajā saistībā izmantošanas jomas ierobežojumi nav uzskatāmi par ražošanas apjoma vai pārdošanas ierobežojumiem un nav uzskatāmi par teritoriju vai klientu ierobežojumiem.

| (20) | Tirgus daļas robežlielums, atbrīvojuma nepiemērošana dažiem nolīgumiem un šajā regulā paredzētie nosacījumi parasti nodrošina to, ka nolīgumi, uz ko attiecas grupu atbrīvojums, neļauj pusēm likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku konkrēto produktu, tehnoloģiju vai procesu daļu. |
| --- | --- |

(20)

Tirgus daļas robežlielums, atbrīvojuma nepiemērošana dažiem nolīgumiem un šajā regulā paredzētie nosacījumi parasti nodrošina to, ka nolīgumi, uz ko attiecas grupu atbrīvojums, neļauj pusēm likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku konkrēto produktu, tehnoloģiju vai procesu daļu.

| (21) | Nolīgumi starp uzņēmumiem, kas nav konkurējoši tādu produktu, tehnoloģiju vai procesu piegādātāji, kurus ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar pētniecības un izstrādes rezultātiem un kuri atbilst šīs regulas nosacījumiem, tikai izņēmuma apstākļos likvidēs efektīvu inovāciju konkurenci. Tāpēc ir lietderīgi uz šādiem nolīgumiem šajā regulā noteikto atbrīvojumu attiecināt neatkarīgi no tirgus daļas, bet izņēmuma gadījumos šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu atsaukt. Šādu nolīgumu atbrīvojums saskaņā ar šo regulu neskar to pētniecības un izstrādes nolīgumu konkurences novērtējumu, kuri neatbilst šīs regulas nosacījumiem, vai nolīgumus, attiecībā uz kuriem ir atsaukta šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošana. |
| --- | --- |

(21)

Nolīgumi starp uzņēmumiem, kas nav konkurējoši tādu produktu, tehnoloģiju vai procesu piegādātāji, kurus ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar pētniecības un izstrādes rezultātiem un kuri atbilst šīs regulas nosacījumiem, tikai izņēmuma apstākļos likvidēs efektīvu inovāciju konkurenci. Tāpēc ir lietderīgi uz šādiem nolīgumiem šajā regulā noteikto atbrīvojumu attiecināt neatkarīgi no tirgus daļas, bet izņēmuma gadījumos šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu atsaukt. Šādu nolīgumu atbrīvojums saskaņā ar šo regulu neskar to pētniecības un izstrādes nolīgumu konkurences novērtējumu, kuri neatbilst šīs regulas nosacījumiem, vai nolīgumus, attiecībā uz kuriem ir atsaukta šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošana.

| (22) | Šajā regulā būtu jānorāda tipiskas situācijas, kurās var uzskatīt par lietderīgu atsaukt tajā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (5) 29. pantu. |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā būtu jānorāda tipiskas situācijas, kurās var uzskatīt par lietderīgu atsaukt tajā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (5) 29. pantu.

| (23) | Tā kā pētniecības un izstrādes nolīgumi bieži ir ilgtermiņa nolīgumi, īpaši, ja sadarbība turpinās arī rezultātu izmantošanā, būtu jānosaka, ka šīs regulas spēkā esības termiņš ir 12 gadi, |
| --- | --- |

(23)

Tā kā pētniecības un izstrādes nolīgumi bieži ir ilgtermiņa nolīgumi, īpaši, ja sadarbība turpinās arī rezultātu izmantošanā, būtu jānosaka, ka šīs regulas spēkā esības termiņš ir 12 gadi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pētniecības un izstrādes nolīgums” ir nolīgums starp divām vai vairākām pusēm par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šīs puses veic kādu no šīm darbībām:






  a) | līguma produktu vai līguma tehnoloģiju kopīgu pētniecību un izstrādi, kas:






  i) | neietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

“pētniecības un izstrādes nolīgums” ir nolīgums starp divām vai vairākām pusēm par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šīs puses veic kādu no šīm darbībām:

a)

līguma produktu vai līguma tehnoloģiju kopīgu pētniecību un izstrādi, kas:

i)

neietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu; vai

| ii) | ietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

ii)

ietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu;

| b) | līguma produktu vai līguma tehnoloģiju maksas pētniecību un izstrādi, kas:






  i) | neietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

līguma produktu vai līguma tehnoloģiju maksas pētniecību un izstrādi, kas:

i)

neietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu; vai

| ii) | ietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

ii)

ietver pētniecības un izstrādes rezultātu kopīgu izmantošanu;

| c) | kopīgu līguma produktu vai līguma tehnoloģiju pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošanu, ja pētniecība un izstrāde veikta saskaņā ar iepriekšēju šo pušu nolīgumu, uz kuru attiecas a) punkts; |
| --- | --- |

c)

kopīgu līguma produktu vai līguma tehnoloģiju pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošanu, ja pētniecība un izstrāde veikta saskaņā ar iepriekšēju šo pušu nolīgumu, uz kuru attiecas a) punkts;

| d) | kopīgu līguma produktu vai līguma tehnoloģiju pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošanu, ja pētniecība un izstrāde veikta saskaņā ar iepriekšēju šo pušu nolīgumu, uz kuru attiecas b) punkts; |
| --- | --- |

d)

kopīgu līguma produktu vai līguma tehnoloģiju pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošanu, ja pētniecība un izstrāde veikta saskaņā ar iepriekšēju šo pušu nolīgumu, uz kuru attiecas b) punkts;

| 2) | “nolīgums” ir nolīgums uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienības lēmums vai saskaņota darbība; |
| --- | --- |

2)

“nolīgums” ir nolīgums uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienības lēmums vai saskaņota darbība;

| 3) | “pētniecība un izstrāde” ir darbības, kuru mērķis ir iegūt zinātību attiecībā uz produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, teorētisku analīžu veikšana, sistemātiski pētījumi vai eksperimenti, tostarp eksperimentāla ražošana vai ražošana demonstrējuma nolūkos, produktu vai procesu tehniska testēšana, vajadzīgās materiāli tehniskās bāzes izveide demonstrējuma mērogā un intelektuālā īpašuma tiesību ieguve attiecībā uz rezultātiem; |
| --- | --- |

3)

“pētniecība un izstrāde” ir darbības, kuru mērķis ir iegūt zinātību attiecībā uz produktiem, tehnoloģijām vai procesiem, teorētisku analīžu veikšana, sistemātiski pētījumi vai eksperimenti, tostarp eksperimentāla ražošana vai ražošana demonstrējuma nolūkos, produktu vai procesu tehniska testēšana, vajadzīgās materiāli tehniskās bāzes izveide demonstrējuma mērogā un intelektuālā īpašuma tiesību ieguve attiecībā uz rezultātiem;

| 4) | “produkts” ir prece vai pakalpojums, tai skaitā gan starppatēriņa preces vai pakalpojumi, gan gala patēriņa preces vai pakalpojumi; |
| --- | --- |

4)

“produkts” ir prece vai pakalpojums, tai skaitā gan starppatēriņa preces vai pakalpojumi, gan gala patēriņa preces vai pakalpojumi;

| 5) | “līguma tehnoloģijas” ir tehnoloģija vai process, kas ir kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultāts; |
| --- | --- |

5)

“līguma tehnoloģijas” ir tehnoloģija vai process, kas ir kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultāts;

| 6) | “līguma produkts” ir produkts, kas ir kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultāts vai ko ražo, pielietojot līguma tehnoloģijas; |
| --- | --- |

6)

“līguma produkts” ir produkts, kas ir kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultāts vai ko ražo, pielietojot līguma tehnoloģijas;

| 7) | “rezultātu izmantošana” ir līguma produktu ražošana vai izplatīšana, līguma tehnoloģiju pielietošana, intelektuālā īpašuma tiesību cedēšana vai licencēšana vai tādas zinātības nodošana, kas vajadzīga šādai ražošanai, izplatīšanai vai pielietošanai; |
| --- | --- |

7)

“rezultātu izmantošana” ir līguma produktu ražošana vai izplatīšana, līguma tehnoloģiju pielietošana, intelektuālā īpašuma tiesību cedēšana vai licencēšana vai tādas zinātības nodošana, kas vajadzīga šādai ražošanai, izplatīšanai vai pielietošanai;

| 8) | “intelektuālā īpašuma tiesības” ietver rūpnieciskā īpašuma tiesības, piemēram, patentus un preču zīmes, kā arī autortiesības un blakustiesības; |
| --- | --- |

8)

“intelektuālā īpašuma tiesības” ietver rūpnieciskā īpašuma tiesības, piemēram, patentus un preču zīmes, kā arī autortiesības un blakustiesības;

| 9) | “zinātība” ir praktiskas informācijas kopums, kas rodas pieredzes un testēšanas rezultātā un ir:






  a) | “slepens”, t. i., nav vispārzināms vai viegli pieejams; |
| --- | --- | --- |

9)

“zinātība” ir praktiskas informācijas kopums, kas rodas pieredzes un testēšanas rezultātā un ir:

a)

“slepens”, t. i., nav vispārzināms vai viegli pieejams;

| b) | “būtisks”, t. i., svarīgs un noderīgs līguma produktu ražošanai vai līguma tehnoloģiju pielietošanai; un |
| --- | --- |

b)

“būtisks”, t. i., svarīgs un noderīgs līguma produktu ražošanai vai līguma tehnoloģiju pielietošanai; un

| c) | “konkretizēts”, t. i., aprakstīts pietiekami pilnīgi, lai būtu iespējams pārliecināties, ka tas atbilst slepenības un būtiskuma kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

“konkretizēts”, t. i., aprakstīts pietiekami pilnīgi, lai būtu iespējams pārliecināties, ka tas atbilst slepenības un būtiskuma kritērijiem;

| 10) | “kopīgs” saskaņā ar pētniecības un izstrādes nolīgumiem veikto darbību kontekstā nozīmē darbības, kurās attiecīgo darbu:






  a) | veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

10)

“kopīgs” saskaņā ar pētniecības un izstrādes nolīgumiem veikto darbību kontekstā nozīmē darbības, kurās attiecīgo darbu:

a)

veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums;

| b) | kopīgi uztic kādai trešai personai; vai |
| --- | --- |

b)

kopīgi uztic kādai trešai personai; vai

| c) | sadala starp pusēm ar specializāciju attiecībā uz pētniecību un izstrādi vai specializāciju attiecībā uz izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

sadala starp pusēm ar specializāciju attiecībā uz pētniecību un izstrādi vai specializāciju attiecībā uz izmantošanu;

| 11) | “specializācija attiecībā uz pētniecību un izstrādi” nozīmē, ka katra puse ir iesaistīta pētniecības un izstrādes nolīgumā paredzētajās pētniecības un izstrādes darbībās un sadala pētniecības un izstrādes darbu savā starpā tādā veidā, ko tās uzskata par piemērotu; neietver maksas pētniecību un izstrādi; |
| --- | --- |

11)

“specializācija attiecībā uz pētniecību un izstrādi” nozīmē, ka katra puse ir iesaistīta pētniecības un izstrādes nolīgumā paredzētajās pētniecības un izstrādes darbībās un sadala pētniecības un izstrādes darbu savā starpā tādā veidā, ko tās uzskata par piemērotu; neietver maksas pētniecību un izstrādi;

| 12) | “specializācija attiecībā uz izmantošanu” nozīmē, ka puses savā starpā sadala atsevišķus uzdevumus, piemēram, ražošanu vai izplatīšanu, vai nosaka viena otrai rezultātu izmantošanas ierobežojumus, piemēram, ierobežojumus attiecībā uz konkrētām teritorijām, klientiem vai izmantošanas jomām; ietver gadījumus, kad, pamatojoties uz ekskluzīvu licenci, ko vienai pusei piešķīrušas pārējās puses, līguma produktus ražo un izplata tikai šī viena puse; |
| --- | --- |

12)

“specializācija attiecībā uz izmantošanu” nozīmē, ka puses savā starpā sadala atsevišķus uzdevumus, piemēram, ražošanu vai izplatīšanu, vai nosaka viena otrai rezultātu izmantošanas ierobežojumus, piemēram, ierobežojumus attiecībā uz konkrētām teritorijām, klientiem vai izmantošanas jomām; ietver gadījumus, kad, pamatojoties uz ekskluzīvu licenci, ko vienai pusei piešķīrušas pārējās puses, līguma produktus ražo un izplata tikai šī viena puse;

| 13) | “maksas pētniecība un izstrāde” ir pētniecība un izstrāde, ko veic viena puse un finansē finansējošā puse; |
| --- | --- |

13)

“maksas pētniecība un izstrāde” ir pētniecība un izstrāde, ko veic viena puse un finansē finansējošā puse;

| 14) | “finansējošā puse” ir puse, kas finansē maksas pētniecību un izstrādi un kas pati neveic pētniecības un izstrādes darbības; |
| --- | --- |

14)

“finansējošā puse” ir puse, kas finansē maksas pētniecību un izstrādi un kas pati neveic pētniecības un izstrādes darbības;

| 15) | “konkurējošs uzņēmums” ir faktisks vai potenciāls konkurents:






  a) | “faktisks konkurents” ir uzņēmums, kas konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū piegādā produktu, tehnoloģiju vai procesu, kuru ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma produktu vai līguma tehnoloģiju; |
| --- | --- | --- |

15)

“konkurējošs uzņēmums” ir faktisks vai potenciāls konkurents:

a)

“faktisks konkurents” ir uzņēmums, kas konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū piegādā produktu, tehnoloģiju vai procesu, kuru ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma produktu vai līguma tehnoloģiju;

| b) | “potenciāls konkurents” ir uzņēmums, kurš, ja pētniecības un izstrādes nolīguma nebūtu, konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū ne tikai teorētiski, bet reāli varētu ilgākais 3 gadu laikā veikt vajadzīgās papildu investīcijas vai segt nepieciešamās izmaksas, lai piegādātu produktu, tehnoloģiju vai procesu, ko ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma produktu vai līguma tehnoloģiju; |
| --- | --- |

b)

“potenciāls konkurents” ir uzņēmums, kurš, ja pētniecības un izstrādes nolīguma nebūtu, konkrētajā ģeogrāfiskajā tirgū ne tikai teorētiski, bet reāli varētu ilgākais 3 gadu laikā veikt vajadzīgās papildu investīcijas vai segt nepieciešamās izmaksas, lai piegādātu produktu, tehnoloģiju vai procesu, ko ir iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma produktu vai līguma tehnoloģiju;

| 16) | “konkrētais produktu tirgus” ir konkrētais tādu produktu tirgus, ko iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma produktiem; |
| --- | --- |

16)

“konkrētais produktu tirgus” ir konkrētais tādu produktu tirgus, ko iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma produktiem;

| 17) | “konkrētais tehnoloģiju tirgus” ir konkrētais tādu tehnoloģiju vai procesu tirgus, ko iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma tehnoloģijām; |
| --- | --- |

17)

“konkrētais tehnoloģiju tirgus” ir konkrētais tādu tehnoloģiju vai procesu tirgus, ko iespējams uzlabot, aizstāt vai aizvietot ar līguma tehnoloģijām;

| 18) | “aktīvā pārdošana” ir jebkāda veida pārdošana, kas nav pasīvā pārdošana; |
| --- | --- |

18)

“aktīvā pārdošana” ir jebkāda veida pārdošana, kas nav pasīvā pārdošana;

| 19) | “pasīvā pārdošana” ir pārdošana pēc individuālu klientu pašiniciatīvas pieprasījumiem, tai skaitā produktu piegāde klientam gadījumos, kad pārdošanas darījumu nav izraisījusi aktīva vēršanās pie konkrētā klienta, klientu grupas vai teritorijas, un ietver pārdošanu, kas ir rezultāts dalībai publiskajā iepirkumā vai privātā konkursā. |
| --- | --- |

19)

“pasīvā pārdošana” ir pārdošana pēc individuālu klientu pašiniciatīvas pieprasījumiem, tai skaitā produktu piegāde klientam gadījumos, kad pārdošanas darījumu nav izraisījusi aktīva vēršanās pie konkrētā klienta, klientu grupas vai teritorijas, un ietver pārdošanu, kas ir rezultāts dalībai publiskajā iepirkumā vai privātā konkursā.

2.   Šajā regulā termini “uzņēmums” un “puse” ietver to attiecīgos saistītos uzņēmumus. “Saistītie uzņēmumi” ir:

| 1) | uzņēmumi, kuros pētniecības un izstrādes nolīguma pusei tieši vai netieši ir viena vai vairākas šādas tiesības vai pilnvaras:






  a) | pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību; |
| --- | --- | --- |

1)

uzņēmumi, kuros pētniecības un izstrādes nolīguma pusei tieši vai netieši ir viena vai vairākas šādas tiesības vai pilnvaras:

a)

pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību;

| b) | pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma uzraudzības padomes, valdes vai uzņēmuma likumīgās pārstāvības struktūru locekļu; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma uzraudzības padomes, valdes vai uzņēmuma likumīgās pārstāvības struktūru locekļu;

| c) | tiesības pārvaldīt uzņēmuma darījumus; |
| --- | --- |

c)

tiesības pārvaldīt uzņēmuma darījumus;

| 2) | uzņēmumi, kuriem attiecībā uz kādu no pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumi, kuriem attiecībā uz kādu no pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| 3) | uzņēmumi, kuros 2) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

3)

uzņēmumi, kuros 2) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| 4) | uzņēmumi, kuros kādai no pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm kopā ar vienu vai vairākiem 1), 2) vai 3) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem vai kuros diviem vai vairākiem pēdējiem minētajiem uzņēmumiem kopīgi ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

4)

uzņēmumi, kuros kādai no pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm kopā ar vienu vai vairākiem 1), 2) vai 3) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem vai kuros diviem vai vairākiem pēdējiem minētajiem uzņēmumiem kopīgi ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| 5) | uzņēmumi, kuros viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām kopīgi ir:






  a) | pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm vai to attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem, kas ir minēti 1) līdz 4) apakšpunktā; vai |
| --- | --- | --- |

5)

uzņēmumi, kuros viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām kopīgi ir:

a)

pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm vai to attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem, kas ir minēti 1) līdz 4) apakšpunktā; vai

| b) | vienai vai vairākām pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm vai vienam vai vairākiem to saistītajiem uzņēmumiem, kas ir minēti 1) līdz 4) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām personām. |
| --- | --- |

b)

vienai vai vairākām pētniecības un izstrādes nolīguma pusēm vai vienam vai vairākiem to saistītajiem uzņēmumiem, kas ir minēti 1) līdz 4) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām personām.

2. pants

Atbrīvojums

1.   Atbilstoši Līguma 101. panta 3. punktam un ievērojot šīs regulas noteikumus, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro pētniecības un izstrādes nolīgumiem.

2.   Atbrīvojumu, kas noteikts 1. punktā, piemēro tiktāl, ciktāl pētniecības un izstrādes nolīgumi ietver konkurences ierobežojumus, uz kuriem attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.

3.   Atbrīvojums, kas noteikts 1. punktā, attiecas arī uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kuros ietverti noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesību cedēšanu vai licencēšanu vienai vai vairākām pusēm vai subjektam, ko puses nodibina, lai veiktu kopīgu vai maksas pētniecību un izstrādi vai kopīgu rezultātu izmantošanu, ar nosacījumu, ka šie noteikumi ir tieši saistīti ar nolīgumu un ir nepieciešami tā īstenošanai, bet nav nolīguma galvenais priekšmets.

3. pants

Piekļuve galīgajiem rezultātiem

1.   Atbrīvojumu, kas noteikts 2. pantā, piemēro saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punkta nosacījumiem.

2.   Pētniecības un izstrādes nolīgumā ir jāparedz, ka visām pusēm turpmākas pētniecības un izstrādes nolūkā un izmantošanas nolūkā ir pilnīga piekļuve kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes galīgajiem rezultātiem.

3.   Piekļuvei, kas paredzēta 2. punktā, ir:

| a) | jāietver visas izrietošās intelektuālā īpašuma tiesības un zinātība; |
| --- | --- |

a)

jāietver visas izrietošās intelektuālā īpašuma tiesības un zinātība;

| b) | jātiek piešķirtai, tiklīdz kļūst pieejami pētniecības un izstrādes rezultāti. |
| --- | --- |

b)

jātiek piešķirtai, tiklīdz kļūst pieejami pētniecības un izstrādes rezultāti.

4.   Ja pētniecības un izstrādes nolīgumā paredzēts, ka puses atlīdzina viena otrai piekļuves sniegšanu rezultātiem pētniecības un izstrādes vai izmantošanas nolūkos, atlīdzība nedrīkst būt tik liela, ka tā faktiski kavē šādu piekļuvi.

5.   Zinātniskās pētniecības institūti, akadēmiskas iestādes vai uzņēmumi, kas nodrošina pētniecību un izstrādi kā komercpakalpojumu un parasti nepiedalās rezultātu izmantošanā, var vienoties izmantot rezultātus tikai turpmākai pētniecībai un izstrādei.

6.   Ja puses saskaņā ar šo regulu ierobežo izmantošanas tiesības, jo īpaši, ja tās specializējas attiecībā uz izmantošanu, piekļuvi rezultātiem var attiecīgi ierobežot izmantošanas nolūkos.

4. pants

Piekļuve iepriekšpastāvējušajai zinātībai

1.   Ja pētniecības un izstrādes nolīgumā nav paredzēta kopīga rezultātu izmantošana, 2. pantā noteikto atbrīvojumu piemēro, ievērojot šā panta 2. un 3. punkta nosacījumus.

2.   Nolīgumā ir jāparedz, ka katrai pusei tiek piešķirta piekļuve pārējo pušu iepriekšpastāvējušajai zinātībai, ja šāda zinātība ir obligāti vajadzīga rezultātu izmantošanai.

3.   Ja nolīgumā paredzēts, ka puses atlīdzina viena otrai piekļuves sniegšanu to iepriekšpastāvējušajai zinātībai, atlīdzība nedrīkst būt tik liela, ka tā faktiski kavē šādu piekļuvi.

5. pants

Kopīga izmantošana

1.   Atbrīvojumu, kas noteikts 2. pantā, piemēro ar nosacījumu, ka jebkāda kopīga izmantošana attiecas tikai uz rezultātiem, kas atbilst abiem šiem nosacījumiem:

| a) | rezultāti ir obligāti vajadzīgi līguma produktu ražošanai vai līguma tehnoloģiju pielietošanai; |
| --- | --- |

a)

rezultāti ir obligāti vajadzīgi līguma produktu ražošanai vai līguma tehnoloģiju pielietošanai;

| b) | rezultātus aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības vai tie ir zinātība. |
| --- | --- |

b)

rezultātus aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības vai tie ir zinātība.

2.   Ja vienai vai vairākām pusēm, kam, specializējoties attiecībā uz izmantošanu, ir uzticēta līguma produktu ražošana, 2. pantā noteikto atbrīvojumu piemēro ar nosacījumu, ka šīm pusēm ir jāizpilda pārējo pušu līguma produktu piegādes pasūtījumi, izņemot šos gadījumus:

| a) | pētniecības un izstrādes nolīgumā arī paredzēts, ka izplatīšanu veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums vai ka to kopīgi uztic trešai personai; |
| --- | --- |

a)

pētniecības un izstrādes nolīgumā arī paredzēts, ka izplatīšanu veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums vai ka to kopīgi uztic trešai personai;

| b) | puses ir vienojušās, ka līguma produktus var izplatīt tikai puse, kas tos ražo. |
| --- | --- |

b)

puses ir vienojušās, ka līguma produktus var izplatīt tikai puse, kas tos ražo.

6. pants

Tirgus daļas robežlielumi un atbrīvojuma ilgums

1.   Ja divas vai vairākas puses ir konkurējoši uzņēmumi 1. panta 1. punkta 15) apakšpunkta nozīmē, 2. pantā noteikto atbrīvojumu piemēro visu pētniecības un izstrādes periodu, ja nolīguma noslēgšanas laikā:

| a) | attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta a) un c) punktā, nolīguma pušu kopējā tirgus daļa konkrētajos produktu un tehnoloģiju tirgos nepārsniedz 25 %; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta a) un c) punktā, nolīguma pušu kopējā tirgus daļa konkrētajos produktu un tehnoloģiju tirgos nepārsniedz 25 %;

| b) | attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) un d) punktā, finansējošās puses un visu pārējo pušu, ar kurām finansējošā puse noslēgusi pētniecības un izstrādes nolīgumus par tiem pašiem līguma produktiem vai tām pašām līguma tehnoloģijām, kopējā tirgus daļa konkrētajos produktu un tehnoloģiju tirgos nepārsniedz 25 %. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) un d) punktā, finansējošās puses un visu pārējo pušu, ar kurām finansējošā puse noslēgusi pētniecības un izstrādes nolīgumus par tiem pašiem līguma produktiem vai tām pašām līguma tehnoloģijām, kopējā tirgus daļa konkrētajos produktu un tehnoloģiju tirgos nepārsniedz 25 %.

2.   Ja puses nav konkurējoši uzņēmumi 1. panta 1. punkta 15) apakšpunkta nozīmē, 2. pantā noteikto atbrīvojumu piemēro visu pētniecības un izstrādes periodu.

3.   Attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kuru rezultātus izmanto kopīgi, 2. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot 7 gadus no brīža, kad līguma produkti vai līguma tehnoloģijas pirmo reizi tiek laisti iekšējā tirgū, ja laikā, kad tiek noslēgts 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta a) vai b) punktā minētais nolīgums, ir izpildīti šā panta 1. vai 2. punktā paredzētie nosacījumi. Lai attiecībā uz 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta c) un d) punktā minētajiem pētniecības un izstrādes nolīgumiem turpinātu piemērot atbrīvojumu, laikā, kad tika noslēgts 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta a) vai b) punktā minētais iepriekšējais nolīgums, jābūt izpildītiem šā panta 1. vai 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

4.   Pēc šā panta 3. punktā minētā 7 gadu perioda beigām 2. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot, kamēr:

| a) | attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta a) un c) punktā, nolīguma pušu kopējā tirgus daļa konkrētajos tirgos, pie kuriem pieder līguma produkti vai līguma tehnoloģijas, nepārsniedz 25 %; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta a) un c) punktā, nolīguma pušu kopējā tirgus daļa konkrētajos tirgos, pie kuriem pieder līguma produkti vai līguma tehnoloģijas, nepārsniedz 25 %;

| b) | attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) un d) punktā, finansējošās puses un visu pārējo pušu, ar kurām finansējošā puse noslēgusi pētniecības un izstrādes nolīgumus par tiem pašiem līguma produktiem vai tām pašām līguma tehnoloģijām, kopējā tirgus daļa konkrētajos tirgos, pie kuriem pieder līguma produkti vai līguma tehnoloģijas, nepārsniedz 25 %. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta 1) apakšpunkta b) un d) punktā, finansējošās puses un visu pārējo pušu, ar kurām finansējošā puse noslēgusi pētniecības un izstrādes nolīgumus par tiem pašiem līguma produktiem vai tām pašām līguma tehnoloģijām, kopējā tirgus daļa konkrētajos tirgos, pie kuriem pieder līguma produkti vai līguma tehnoloģijas, nepārsniedz 25 %.

5.   Ja attiecīgo pušu kopējā tirgus daļa 3. punktā minētā 7 gadu perioda beigās nepārsniedz attiecīgo 4. punktā minēto robežlielumu, bet pēc tam šo robežlielumu pārsniedz, 2. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot 2 secīgus kalendāros gadus pēc gada, kad pirmo reizi tika pārsniegts attiecīgais tirgus daļas robežlielums.

7. pants

Tirgus daļas robežlielumu piemērošana

1.   Lai piemērotu 6. panta 1. un 4. punktā paredzētos tirgus daļas robežlielumus, piemēro šā panta 2., 3. un 4. punkta noteikumus.

2.   Tirgus daļas aprēķina, pamatojoties uz tirgū pārdoto produktu vērtību, vai, ja dati par tirgū pārdoto produktu vērtību nav pieejami, pamatojoties uz tirgū pārdoto produktu apjomu. Ja dati par tirgū pārdoto produktu apjomu nav pieejami, var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp par izdevumiem pētniecībai un izstrādei vai par pētniecības un izstrādes jaudu.

3.   Tirgus daļas aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem. Ja iepriekšējais kalendārais gads neatspoguļo pušu stāvokli konkrētajā(-os) tirgū(-os), tirgus daļu aprēķina kā pušu tirgus daļu vidējo rādītāju par 3 iepriekšējiem kalendārajiem gadiem.

4.   Tirgus daļu, kas ir 1. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem, sadala vienlīdzīgi uz katru uzņēmumu, kuram ir viena vai vairākas no 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām.

8. pants

Stingrie ierobežojumi

Atbrīvojumu, kas noteikts 2. pantā, nepiemēro pētniecības un izstrādes nolīgumiem, kuru mērķis tieši vai netieši, atsevišķi vai kopā ar citiem pušu kontrolē esošiem faktoriem ir kāds no šiem ierobežojumiem:

| a) | ierobežot pušu brīvību veikt pētniecību un izstrādi neatkarīgi vai sadarbībā ar trešām personām:






  i) | jomā, kas nav saistīta ar jomu, uz kuru attiecas pētniecības un izstrādes nolīgums; vai |
| --- | --- | --- |

a)

ierobežot pušu brīvību veikt pētniecību un izstrādi neatkarīgi vai sadarbībā ar trešām personām:

i)

jomā, kas nav saistīta ar jomu, uz kuru attiecas pētniecības un izstrādes nolīgums; vai

| ii) | pēc kopīgas vai maksas pētniecības un izstrādes pabeigšanas jomā, uz kuru attiecas pētniecības un izstrādes nolīgums, vai saistītā jomā; |
| --- | --- |

ii)

pēc kopīgas vai maksas pētniecības un izstrādes pabeigšanas jomā, uz kuru attiecas pētniecības un izstrādes nolīgums, vai saistītā jomā;

| b) | ierobežot ražošanas apjomu vai pārdošanu, izņemot:






  i) | ražošanas mērķrādītāju noteikšanu, ja kopīga rezultātu izmantošana ietver kopīgu līguma produktu ražošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

ierobežot ražošanas apjomu vai pārdošanu, izņemot:

i)

ražošanas mērķrādītāju noteikšanu, ja kopīga rezultātu izmantošana ietver kopīgu līguma produktu ražošanu;

| ii) | pārdošanas mērķrādītāju noteikšanu, ja kopīga rezultātu izmantošana:






  1) | ietver kopīgu līguma produktu izplatīšanu vai kopīgu līguma tehnoloģiju licencēšanu; un |
| --- | --- | --- |

ii)

pārdošanas mērķrādītāju noteikšanu, ja kopīga rezultātu izmantošana:

1)

ietver kopīgu līguma produktu izplatīšanu vai kopīgu līguma tehnoloģiju licencēšanu; un

| 2) | to veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums vai tā ir kopīgi uzticēta trešai personai; |
| --- | --- |

2)

to veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums vai tā ir kopīgi uzticēta trešai personai;

| iii) | darbības, kas ir specializācija attiecībā uz izmantošanu; |
| --- | --- |

iii)

darbības, kas ir specializācija attiecībā uz izmantošanu;

| iv) | ierobežojumus attiecībā uz pušu brīvību ražot, pārdot, cedēt vai licencēt produktus, tehnoloģijas vai procesus, kas konkurē ar līguma produktiem vai līguma tehnoloģijām, periodā, kurā puses ir vienojušās kopīgi izmantot rezultātus; |
| --- | --- |

iv)

ierobežojumus attiecībā uz pušu brīvību ražot, pārdot, cedēt vai licencēt produktus, tehnoloģijas vai procesus, kas konkurē ar līguma produktiem vai līguma tehnoloģijām, periodā, kurā puses ir vienojušās kopīgi izmantot rezultātus;

| c) | noteikt cenu līguma produktu pārdošanai vai līguma tehnoloģiju licencēšanai trešām personām, izņemot to cenu noteikšanu, ko iekasē no tiešajiem klientiem, vai to licences maksas noteikšanu, ko iekasē no tiešajiem licenciātiem, ja kopīga rezultātu izmantošana:






  i) | ietver kopīgu līguma produktu izplatīšanu vai kopīgu līguma tehnoloģiju licencēšanu; un |
| --- | --- | --- |

c)

noteikt cenu līguma produktu pārdošanai vai līguma tehnoloģiju licencēšanai trešām personām, izņemot to cenu noteikšanu, ko iekasē no tiešajiem klientiem, vai to licences maksas noteikšanu, ko iekasē no tiešajiem licenciātiem, ja kopīga rezultātu izmantošana:

i)

ietver kopīgu līguma produktu izplatīšanu vai kopīgu līguma tehnoloģiju licencēšanu; un

| ii) | to veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums, vai tā ir kopīgi uzticēta trešai personai; |
| --- | --- |

ii)

to veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums, vai tā ir kopīgi uzticēta trešai personai;

| d) | ierobežot to, kādā teritorijā vai kādiem klientiem puses var pasīvi pārdot līguma produktus vai licencēt līguma tehnoloģijas, izņemot prasību piešķirt ekskluzīvu licenci attiecībā uz pētniecības un izstrādes rezultātiem citai pusei; |
| --- | --- |

d)

ierobežot to, kādā teritorijā vai kādiem klientiem puses var pasīvi pārdot līguma produktus vai licencēt līguma tehnoloģijas, izņemot prasību piešķirt ekskluzīvu licenci attiecībā uz pētniecības un izstrādes rezultātiem citai pusei;

| e) | ierobežot līguma produktu vai līguma tehnoloģiju aktīvo pārdošanu tādās teritorijās vai tādiem klientiem, kas nav ekskluzīvi iedalīti vienai no pusēm, specializējoties attiecībā uz izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

ierobežot līguma produktu vai līguma tehnoloģiju aktīvo pārdošanu tādās teritorijās vai tādiem klientiem, kas nav ekskluzīvi iedalīti vienai no pusēm, specializējoties attiecībā uz izmantošanu;

| f) | prasība atteikties pildīt klientu pasūtījumus pušu attiecīgajās teritorijās vai tādu klientu pasūtījumus, kas citādi sadalīti pušu starpā, specializējoties attiecībā uz izmantošanu, ja šādi klienti tirgotu līguma produktus citās teritorijās iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

f)

prasība atteikties pildīt klientu pasūtījumus pušu attiecīgajās teritorijās vai tādu klientu pasūtījumus, kas citādi sadalīti pušu starpā, specializējoties attiecībā uz izmantošanu, ja šādi klienti tirgotu līguma produktus citās teritorijās iekšējā tirgū;

| g) | prasība apgrūtināt lietotājiem vai tālākpārdevējiem līguma produktu ieguvi no citiem tālākpārdevējiem iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

g)

prasība apgrūtināt lietotājiem vai tālākpārdevējiem līguma produktu ieguvi no citiem tālākpārdevējiem iekšējā tirgū.

9. pants

Izslēgtie ierobežojumi

1.   Atbrīvojumu, kas noteikts 2. pantā, nepiemēro šādiem pētniecības un izstrādes nolīgumu pienākumiem:

| a) | pienākumam:






  i) | pēc pētniecības un izstrādes pabeigšanas neapstrīdēt to intelektuālā īpašuma tiesību spēkā esību, kuras:






  1) | pusēm ir iekšējā tirgū un |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pienākumam:

i)

pēc pētniecības un izstrādes pabeigšanas neapstrīdēt to intelektuālā īpašuma tiesību spēkā esību, kuras:

1)

pusēm ir iekšējā tirgū un

| 2) | attiecas uz pētniecību un izstrādi; vai |
| --- | --- |

2)

attiecas uz pētniecību un izstrādi; vai

| ii) | pēc pētniecības un izstrādes nolīguma termiņa beigām neapstrīdēt to intelektuālā īpašuma tiesību spēkā esību, kuras:






  1) | pusēm ir iekšējā tirgū un |
| --- | --- | --- |

ii)

pēc pētniecības un izstrādes nolīguma termiņa beigām neapstrīdēt to intelektuālā īpašuma tiesību spēkā esību, kuras:

1)

pusēm ir iekšējā tirgū un

| 2) | aizsargā pētniecības un izstrādes rezultātus; |
| --- | --- |

2)

aizsargā pētniecības un izstrādes rezultātus;

| b) | pienākumam nepiešķirt licences trešām personām līguma produktu ražošanai vai līguma tehnoloģiju pielietošanai, izņemot, ja nolīgumā ir noteikts, ka kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultātus izmanto viena vai vairākas nolīguma puses un šī izmantošana notiek iekšējā tirgū attiecībā pret trešām personām. |
| --- | --- |

b)

pienākumam nepiešķirt licences trešām personām līguma produktu ražošanai vai līguma tehnoloģiju pielietošanai, izņemot, ja nolīgumā ir noteikts, ka kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultātus izmanto viena vai vairākas nolīguma puses un šī izmantošana notiek iekšējā tirgū attiecībā pret trešām personām.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkts neskar iespēju paredzēt pētniecības un izstrādes nolīguma izbeigšanu gadījumā, ja viena no pusēm apstrīd 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto intelektuālā īpašuma tiesību spēkā esību.

3.   Ja pētniecības un izstrādes nolīgumā ir iekļauts kāds no izslēgtajiem ierobežojumiem, kas minēti šā panta 1. punktā, 2. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot pētniecības un izstrādes nolīguma atlikušajai daļai ar noteikumu, ka izslēgtos ierobežojumus var nodalīt no atlikušās daļas, un ar noteikumu, ka ir izpildīti pārējie šīs regulas nosacījumi.

10. pants

Komisijas individuālos gadījumos veikts atsaukums

1.   Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu, Komisija var atsaukt šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu, ja tā konkrētā gadījumā konstatē, ka pētniecības un izstrādes nolīgums, kuram piemērojams šajā regulā noteiktais atbrīvojums, tomēr rada sekas, kas nav saderīgas ar Līguma 101. panta 3. punktu.

2.   Komisija var atsaukt šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu jo īpaši tad, ja:

| a) | pētniecības un izstrādes nolīguma pastāvēšana būtiski ierobežo trešo personu iespējas veikt pētniecību un izstrādi jomā(-ās), kas saistīta(-as) ar līguma produktiem vai līguma tehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

pētniecības un izstrādes nolīguma pastāvēšana būtiski ierobežo trešo personu iespējas veikt pētniecību un izstrādi jomā(-ās), kas saistīta(-as) ar līguma produktiem vai līguma tehnoloģijām;

| b) | pētniecības un izstrādes nolīguma pastāvēšana būtiski ierobežo trešo personu piekļuvi konkrētajam līguma produktu vai līguma tehnoloģiju tirgum; |
| --- | --- |

b)

pētniecības un izstrādes nolīguma pastāvēšana būtiski ierobežo trešo personu piekļuvi konkrētajam līguma produktu vai līguma tehnoloģiju tirgum;

| c) | puses bez jebkāda objektīvi pamatota iemesla neizmanto kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultātus attiecībā pret trešām personām; |
| --- | --- |

c)

puses bez jebkāda objektīvi pamatota iemesla neizmanto kopīgās vai maksas pētniecības un izstrādes rezultātus attiecībā pret trešām personām;

| d) | līguma produkti vai līguma tehnoloģijas visā iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā nav pakļauti efektīvai konkurencei; vai |
| --- | --- |

d)

līguma produkti vai līguma tehnoloģijas visā iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā nav pakļauti efektīvai konkurencei; vai

| e) | pētniecības un izstrādes nolīguma pastāvēšana būtiski ierobežotu inovāciju konkurenci konkrētā jomā. |
| --- | --- |

e)

pētniecības un izstrādes nolīguma pastāvēšana būtiski ierobežotu inovāciju konkurenci konkrētā jomā.

11. pants

Dalībvalsts konkurences iestādes individuālos gadījumos veikts atsaukums

Dalībvalsts konkurences iestāde var atsaukt šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 2. punkta nosacījumi.

12. pants

Pārejas laiks

Līguma 101. panta 1. punktā noteikto aizliegumu no 2023. gada 1. jūlija līdz 2025. gada 30. jūnijam nepiemēro nolīgumiem, kuri jau ir spēkā 2023. gada 30. jūnijā un kuri neatbilst šajā regulā noteiktā atbrīvojuma nosacījumiem, bet atbilst Regulā (ES) Nr. 1217/2010 noteiktā atbrīvojuma nosacījumiem.

13. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā 2023. gada 1. jūlijā.

To piemēro līdz 2035. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 285, 29.12.1971., 46. lpp.

1

(2)  
  OV C 120, 15.3.2022., 9. lpp.

2

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)640 final).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1217/2010 (2010. gada 14. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijām (OV L 335, 18.12.2010., 36. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

5

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/20

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1067

(2023. gada 1. jūnijs)

par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām specializācijas nolīgumu kategorijām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 2821/71 (1971. gada 20. decembris) par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz līgumu, lēmumu un saskaņotas darbības kategorijām (1) un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

publicējusi šīs regulas projektu (2),

apspriedusies ar Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Regula (EEK) Nr. 2821/71 pilnvaro Komisiju ar regulu piemērot Līguma 101. panta 3. punktu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām, uz kurām attiecas 101. panta 1. punkts un kuru mērķis ir specializācija, ieskaitot šādas specializācijas panākšanai vajadzīgos nolīgumus. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EEK) Nr. 2821/71 pilnvaro Komisiju ar regulu piemērot Līguma 101. panta 3. punktu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām, uz kurām attiecas 101. panta 1. punkts un kuru mērķis ir specializācija, ieskaitot šādas specializācijas panākšanai vajadzīgos nolīgumus.

| (2) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 1218/2010 (3) ir definētas tādu specializācijas nolīgumu kategorijas, par kuriem Komisija uzskata, ka tie parasti atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Minētā regula zaudē spēku 2023. gada 30. jūnijā. Ņemot vērā kopumā pozitīvo pieredzi minētās regulas piemērošanā un minētās regulas izvērtēšanas rezultātus, ir lietderīgi pieņemt jaunu grupu atbrīvojuma regulu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 1218/2010 (3) ir definētas tādu specializācijas nolīgumu kategorijas, par kuriem Komisija uzskata, ka tie parasti atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Minētā regula zaudē spēku 2023. gada 30. jūnijā. Ņemot vērā kopumā pozitīvo pieredzi minētās regulas piemērošanā un minētās regulas izvērtēšanas rezultātus, ir lietderīgi pieņemt jaunu grupu atbrīvojuma regulu.

| (3) | Šīs regulas mērķis ir nodrošināt efektīvu konkurences aizsardzību un nodrošināt uzņēmumiem pietiekamu juridisko noteiktību. Minēto mērķu sasniegšanā būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc iespējas vienkāršot administratīvo uzraudzību un tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas mērķis ir nodrošināt efektīvu konkurences aizsardzību un nodrošināt uzņēmumiem pietiekamu juridisko noteiktību. Minēto mērķu sasniegšanā būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc iespējas vienkāršot administratīvo uzraudzību un tiesisko regulējumu.

| (4) | Lai Līguma 101. panta 3. punktu piemērotu, izmantojot regulu, nav nepieciešams noteikt tos nolīgumus, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Atsevišķi novērtējot nolīgumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu, jāņem vērā vairāki faktori un jo īpaši konkrētā tirgus struktūra. |
| --- | --- |

(4)

Lai Līguma 101. panta 3. punktu piemērotu, izmantojot regulu, nav nepieciešams noteikt tos nolīgumus, uz kuriem varētu attiekties Līguma 101. panta 1. punkts. Atsevišķi novērtējot nolīgumus saskaņā ar Līguma 101. panta 1. punktu, jāņem vērā vairāki faktori un jo īpaši konkrētā tirgus struktūra.

| (5) | Šajā regulā noteiktais atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz tiem nolīgumiem, kurus pietiekami droši var uzskatīt par atbilstīgiem Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Ja tirgus vara ir zemāka par noteiktu līmeni, tad, piemērojot Līguma 101. panta 3. punktu, parasti var pieņemt, ka specializācijas nolīgumu pozitīvā ietekme atsvērs negatīvo ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā noteiktais atbrīvojums būtu jāattiecina tikai uz tiem nolīgumiem, kurus pietiekami droši var uzskatīt par atbilstīgiem Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem. Ja tirgus vara ir zemāka par noteiktu līmeni, tad, piemērojot Līguma 101. panta 3. punktu, parasti var pieņemt, ka specializācijas nolīgumu pozitīvā ietekme atsvērs negatīvo ietekmi uz konkurenci.

| (6) | Šo regulu būtu jāpiemēro nolīgumiem par preču ražošanu un pakalpojumu sagatavošanu. Pakalpojumu sagatavošana ir darbības, ko veic pirms pakalpojumu sniegšanas klientiem (piemēram, sadarbība tādas platformas izveidē vai ekspluatācijā, ar kuras starpniecību tiks sniegts pakalpojums). Pakalpojumu sniegšana klientiem neietilpst šīs regulas darbības jomā, izņemot gadījumus, kad puses vienojas kopīgi sniegt pakalpojumus, kas sagatavoti saskaņā ar specializācijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(6)

Šo regulu būtu jāpiemēro nolīgumiem par preču ražošanu un pakalpojumu sagatavošanu. Pakalpojumu sagatavošana ir darbības, ko veic pirms pakalpojumu sniegšanas klientiem (piemēram, sadarbība tādas platformas izveidē vai ekspluatācijā, ar kuras starpniecību tiks sniegts pakalpojums). Pakalpojumu sniegšana klientiem neietilpst šīs regulas darbības jomā, izņemot gadījumus, kad puses vienojas kopīgi sniegt pakalpojumus, kas sagatavoti saskaņā ar specializācijas nolīgumu.

| (7) | Specializācijas nolīgumi visvairāk varētu palīdzēt uzlabot preču ražošanu vai pakalpojumu sagatavošanu un izplatīšanu, ja attiecīgajām pusēm ir savstarpēji papildinošas prasmes, aktīvi vai darbības, jo šādā gadījumā nolīgums ļauj tām koncentrēties uz noteiktu preču ražošanu vai pakalpojumu sagatavošanu un tādējādi darboties efektīvāk un piedāvāt produktus lētāk. Paredzams, ka, pastāvot efektīvai konkurencei, patērētāji varēs baudīt pienācīgu daļu no gūtajiem labumiem. |
| --- | --- |

(7)

Specializācijas nolīgumi visvairāk varētu palīdzēt uzlabot preču ražošanu vai pakalpojumu sagatavošanu un izplatīšanu, ja attiecīgajām pusēm ir savstarpēji papildinošas prasmes, aktīvi vai darbības, jo šādā gadījumā nolīgums ļauj tām koncentrēties uz noteiktu preču ražošanu vai pakalpojumu sagatavošanu un tādējādi darboties efektīvāk un piedāvāt produktus lētāk. Paredzams, ka, pastāvot efektīvai konkurencei, patērētāji varēs baudīt pienācīgu daļu no gūtajiem labumiem.

| (8) | Šāds labums var rasties, pirmkārt, no nolīgumiem, ar kuriem viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji atsakās no noteiktu preču ražošanas vai noteiktu pakalpojumu sagatavošanas par labu citai pusei vai pusēm (“vienpusēja specializācija”), otrkārt, no nolīgumiem, ar kuriem divas vai vairākas puses pilnībā vai daļēji atsakās no noteiktu, bet atšķirīgu preču ražošanas, vai noteiktu, bet atšķirīgu pakalpojumu sagatavošanas par labu citai pusei vai pusēm (“savstarpēja specializācija”), un, treškārt, no nolīgumiem, ar kuriem divas vai vairākas puses apņemas kopīgi ražot noteiktas preces vai sagatavot noteiktus pakalpojumus (“kopīga ražošana”). |
| --- | --- |

(8)

Šāds labums var rasties, pirmkārt, no nolīgumiem, ar kuriem viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji atsakās no noteiktu preču ražošanas vai noteiktu pakalpojumu sagatavošanas par labu citai pusei vai pusēm (“vienpusēja specializācija”), otrkārt, no nolīgumiem, ar kuriem divas vai vairākas puses pilnībā vai daļēji atsakās no noteiktu, bet atšķirīgu preču ražošanas, vai noteiktu, bet atšķirīgu pakalpojumu sagatavošanas par labu citai pusei vai pusēm (“savstarpēja specializācija”), un, treškārt, no nolīgumiem, ar kuriem divas vai vairākas puses apņemas kopīgi ražot noteiktas preces vai sagatavot noteiktus pakalpojumus (“kopīga ražošana”).

| (9) | Šīs regulas piemērošana vienpusējas vai savstarpējas specializācijas nolīgumiem būtu jāattiecina tikai uz nolīgumiem starp pusēm, kas darbojas tajā pašā produktu tirgū. Tomēr nav nepieciešams, lai puses darbotos tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū. Turklāt vienpusēja un savstarpēja specializācija nenozīmē, ka pusei ir jāsamazina jauda, jo pietiek, ja tā samazina ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas piemērošana vienpusējas vai savstarpējas specializācijas nolīgumiem būtu jāattiecina tikai uz nolīgumiem starp pusēm, kas darbojas tajā pašā produktu tirgū. Tomēr nav nepieciešams, lai puses darbotos tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū. Turklāt vienpusēja un savstarpēja specializācija nenozīmē, ka pusei ir jāsamazina jauda, jo pietiek, ja tā samazina ražošanas apjomu.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka specializācija dod reālu labumu un neviena puse pilnībā nepamet no ražošanas lejupējo tirgu, šī regula uz vienpusējas un savstarpējas specializācijas nolīgumiem būtu jāattiecina tikai tad, ja tie paredz piegādes un pirkšanas pienākumus. Piegādes un pirkšanas pienākumi var būt ekskluzīvi, taču tas nav obligāts nosacījums. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka specializācija dod reālu labumu un neviena puse pilnībā nepamet no ražošanas lejupējo tirgu, šī regula uz vienpusējas un savstarpējas specializācijas nolīgumiem būtu jāattiecina tikai tad, ja tie paredz piegādes un pirkšanas pienākumus. Piegādes un pirkšanas pienākumi var būt ekskluzīvi, taču tas nav obligāts nosacījums.

| (11) | Šī regula būtu jāpiemēro kopīgas ražošanas nolīgumiem, ko noslēdz puses, kuras jau darbojas tajā pašā produktu tirgū, kā arī puses, kuras ar kopīgas ražošanas nolīguma palīdzību vēlas ienākt produktu tirgū. Kopīgas ražošanas nolīgums nenozīmē, ka pusēm ir jāsamazina savas atsevišķās darbības attiecībā uz preču ražošanu vai pakalpojumu sagatavošanu ārpus paredzētās kopīgās vienošanās tvēruma. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula būtu jāpiemēro kopīgas ražošanas nolīgumiem, ko noslēdz puses, kuras jau darbojas tajā pašā produktu tirgū, kā arī puses, kuras ar kopīgas ražošanas nolīguma palīdzību vēlas ienākt produktu tirgū. Kopīgas ražošanas nolīgums nenozīmē, ka pusēm ir jāsamazina savas atsevišķās darbības attiecībā uz preču ražošanu vai pakalpojumu sagatavošanu ārpus paredzētās kopīgās vienošanās tvēruma.

| (12) | Var prezumēt, ka tad, ja pušu tirgus daļa konkrētajā to produktu tirgū, kas ir specializācijas nolīguma mērķis, nepārsniedz noteiktu līmeni, šāds nolīgums parasti dod saimniecisku labumu apjomradītu vai diversifikācijas radītu ietaupījumu vai labāku ražošanas tehnoloģiju veidā un ļauj patērētājiem baudīt ievērojamu daļu no gūtajiem labumiem. |
| --- | --- |

(12)

Var prezumēt, ka tad, ja pušu tirgus daļa konkrētajā to produktu tirgū, kas ir specializācijas nolīguma mērķis, nepārsniedz noteiktu līmeni, šāds nolīgums parasti dod saimniecisku labumu apjomradītu vai diversifikācijas radītu ietaupījumu vai labāku ražošanas tehnoloģiju veidā un ļauj patērētājiem baudīt ievērojamu daļu no gūtajiem labumiem.

| (13) | Ja produkti, uz kuriem attiecas specializācijas nolīgums, ir starppatēriņa produkti, ko viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji izmanto pašu vajadzībām kā resursu tādu lejupēju produktu ražošanā, kurus šīs puses pēcāk pārdod tirgū, ar šo regulu paredzētais atbrīvojums būtu jāpakārto arī nosacījumam, ka šo pušu tirgus daļa šo lejupējo produktu konkrētajā tirgū nepārsniedz noteiktu līmeni. Šādā gadījumā, ja tiktu vērtēta pušu tirgus daļa tikai starppatēriņa produktu līmenī, tiktu ignorēts iespējamais risks bloķēt piekļuvi tirgum vai palielināt resursu cenas konkurentiem lejupējo produktu līmenī. |
| --- | --- |

(13)

Ja produkti, uz kuriem attiecas specializācijas nolīgums, ir starppatēriņa produkti, ko viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji izmanto pašu vajadzībām kā resursu tādu lejupēju produktu ražošanā, kurus šīs puses pēcāk pārdod tirgū, ar šo regulu paredzētais atbrīvojums būtu jāpakārto arī nosacījumam, ka šo pušu tirgus daļa šo lejupējo produktu konkrētajā tirgū nepārsniedz noteiktu līmeni. Šādā gadījumā, ja tiktu vērtēta pušu tirgus daļa tikai starppatēriņa produktu līmenī, tiktu ignorēts iespējamais risks bloķēt piekļuvi tirgum vai palielināt resursu cenas konkurentiem lejupējo produktu līmenī.

| (14) | Netiek prezumēts, ka specializācijas nolīgumi ietilpst Līguma 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā vai ka tie neatbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem, ja tiek pārsniegts šajā regulā noteiktais tirgus daļas robežlielums vai netiek izpildīti citi šīs regulas nosacījumi. Šādos gadījumos ir jāveic specializācijas nolīguma individuāls novērtējums saskaņā ar Līguma 101. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Netiek prezumēts, ka specializācijas nolīgumi ietilpst Līguma 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā vai ka tie neatbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem, ja tiek pārsniegts šajā regulā noteiktais tirgus daļas robežlielums vai netiek izpildīti citi šīs regulas nosacījumi. Šādos gadījumos ir jāveic specializācijas nolīguma individuāls novērtējums saskaņā ar Līguma 101. pantu.

| (15) | Šajā regulā noteikto atbrīvojumu nebūtu jāpiemēro nolīgumiem, kuri satur ierobežojumus, kas nav obligāti vajadzīgi specializācijas nolīgumu pozitīvās ietekmes sasniegšanai. Nolīgumi, kuros iekļauti daži nopietni konkurences ierobežojumu veidi, piemēram, cenu noteikšana trešām personām, ražošanas apjoma vai pārdošanas ierobežošana un tirgu vai klientu sadalīšana, neatkarīgi no pušu tirgus daļas vispār būtu jāizslēdz no šajā regulā noteiktā atbrīvojuma. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā noteikto atbrīvojumu nebūtu jāpiemēro nolīgumiem, kuri satur ierobežojumus, kas nav obligāti vajadzīgi specializācijas nolīgumu pozitīvās ietekmes sasniegšanai. Nolīgumi, kuros iekļauti daži nopietni konkurences ierobežojumu veidi, piemēram, cenu noteikšana trešām personām, ražošanas apjoma vai pārdošanas ierobežošana un tirgu vai klientu sadalīšana, neatkarīgi no pušu tirgus daļas vispār būtu jāizslēdz no šajā regulā noteiktā atbrīvojuma.

| (16) | Tirgus daļas robežlielums, atbrīvojuma nepiemērošana dažiem nolīgumiem un šajā regulā paredzētie nosacījumi parasti nodrošina to, ka nolīgumi, uz ko attiecas grupu atbrīvojums, neļauj pusēm likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku attiecīgo preču vai pakalpojumu daļu. |
| --- | --- |

(16)

Tirgus daļas robežlielums, atbrīvojuma nepiemērošana dažiem nolīgumiem un šajā regulā paredzētie nosacījumi parasti nodrošina to, ka nolīgumi, uz ko attiecas grupu atbrīvojums, neļauj pusēm likvidēt konkurenci attiecībā uz būtisku attiecīgo preču vai pakalpojumu daļu.

| (17) | Šajā regulā būtu jānorāda tipiskas situācijas, kurās var uzskatīt par lietderīgu atsaukt tajā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (4) 29. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā būtu jānorāda tipiskas situācijas, kurās var uzskatīt par lietderīgu atsaukt tajā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (4) 29. pantu.

| (18) | Lai veicinātu tādu specializācijas nolīgumu noslēgšanu, kas var ietekmēt pušu struktūru, būtu jānosaka, ka šīs regulas spēkā esības termiņš ir 12 gadi, |
| --- | --- |

(18)

Lai veicinātu tādu specializācijas nolīgumu noslēgšanu, kas var ietekmēt pušu struktūru, būtu jānosaka, ka šīs regulas spēkā esības termiņš ir 12 gadi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “specializācijas nolīgums” ir vienpusējas specializācijas nolīgums, savstarpējas specializācijas nolīgums vai kopīgas ražošanas nolīgums;






  a) | “vienpusējas specializācijas nolīgums” ir nolīgums divu vai vairāku pušu starpā, kas darbojas tajā pašā produktu tirgū, saskaņā ar kuru viena vai vairākas puses apņemas pilnībā vai daļēji pārtraukt ražot noteiktus produktus vai atturēties ražot šos produktus un pirkt tos no citas puses vai citām pusēm, kas savukārt apņemas ražot un piegādāt šos produktus; |
| --- | --- | --- |

1)

“specializācijas nolīgums” ir vienpusējas specializācijas nolīgums, savstarpējas specializācijas nolīgums vai kopīgas ražošanas nolīgums;

a)

“vienpusējas specializācijas nolīgums” ir nolīgums divu vai vairāku pušu starpā, kas darbojas tajā pašā produktu tirgū, saskaņā ar kuru viena vai vairākas puses apņemas pilnībā vai daļēji pārtraukt ražot noteiktus produktus vai atturēties ražot šos produktus un pirkt tos no citas puses vai citām pusēm, kas savukārt apņemas ražot un piegādāt šos produktus;

| b) | “savstarpējas specializācijas nolīgums” ir nolīgums starp divām vai vairākām pusēm, kas darbojas tajā pašā produktu tirgū, saskaņā ar kuru divas vai vairākas puses savstarpēji vienojas pilnībā vai daļēji pārtraukt ražot vai atturēties ražot noteiktus, bet ne vienus un tos pašus produktus, un pirkt šos produktus no vienas vai vairākām citām pusēm, kuras apņemas tos ražot un piegādāt; |
| --- | --- |

b)

“savstarpējas specializācijas nolīgums” ir nolīgums starp divām vai vairākām pusēm, kas darbojas tajā pašā produktu tirgū, saskaņā ar kuru divas vai vairākas puses savstarpēji vienojas pilnībā vai daļēji pārtraukt ražot vai atturēties ražot noteiktus, bet ne vienus un tos pašus produktus, un pirkt šos produktus no vienas vai vairākām citām pusēm, kuras apņemas tos ražot un piegādāt;

| c) | “kopīgas ražošanas nolīgums” ir nolīgums, saskaņā ar kuru divas vai vairākas puses vienojas ražot noteiktus produktus kopīgi; |
| --- | --- |

c)

“kopīgas ražošanas nolīgums” ir nolīgums, saskaņā ar kuru divas vai vairākas puses vienojas ražot noteiktus produktus kopīgi;

| 2) | “nolīgums” ir nolīgums uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienības lēmums vai saskaņota darbība; |
| --- | --- |

2)

“nolīgums” ir nolīgums uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienības lēmums vai saskaņota darbība;

| 3) | “produkts” ir prece vai pakalpojums, tai skaitā gan starppatēriņa preces vai pakalpojumi, gan galapatēriņa preces vai pakalpojumi, izņemot izplatīšanas un nomas pakalpojumus; |
| --- | --- |

3)

“produkts” ir prece vai pakalpojums, tai skaitā gan starppatēriņa preces vai pakalpojumi, gan galapatēriņa preces vai pakalpojumi, izņemot izplatīšanas un nomas pakalpojumus;

| 4) | “ražošana” ir preču ražošana vai pakalpojumu sagatavošana, tostarp slēdzot apakšuzņēmuma līgumus; |
| --- | --- |

4)

“ražošana” ir preču ražošana vai pakalpojumu sagatavošana, tostarp slēdzot apakšuzņēmuma līgumus;

| 5) | “pakalpojumu sagatavošana” ir darbības, ko veic pirms pakalpojumu sniegšanas klientiem; |
| --- | --- |

5)

“pakalpojumu sagatavošana” ir darbības, ko veic pirms pakalpojumu sniegšanas klientiem;

| 6) | “specializācijas produkts” ir produkts, kas ir ražots saskaņā ar specializācijas nolīgumu; |
| --- | --- |

6)

“specializācijas produkts” ir produkts, kas ir ražots saskaņā ar specializācijas nolīgumu;

| 7) | “lejupējs produkts” ir produkts, kurā viena vai vairākas puses specializācijas produktu izmanto kā resursu un kuru minētās puses pārdod tirgū; |
| --- | --- |

7)

“lejupējs produkts” ir produkts, kurā viena vai vairākas puses specializācijas produktu izmanto kā resursu un kuru minētās puses pārdod tirgū;

| 8) | “konkrētais tirgus” ir konkrētais produktu un ģeogrāfiskais tirgus, pie kura pieder specializācijas produkti, un, ja specializācijas produkti ir starppatēriņa produkti, ko viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji izmanto pašu vajadzībām kā resursus lejupēju produktu ražošanā, konkrētais produktu un ģeogrāfiskais tirgus, pie kura pieder lejupējie produkti; |
| --- | --- |

8)

“konkrētais tirgus” ir konkrētais produktu un ģeogrāfiskais tirgus, pie kura pieder specializācijas produkti, un, ja specializācijas produkti ir starppatēriņa produkti, ko viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji izmanto pašu vajadzībām kā resursus lejupēju produktu ražošanā, konkrētais produktu un ģeogrāfiskais tirgus, pie kura pieder lejupējie produkti;

| 9) | “konkurējošs uzņēmums” ir faktisks vai potenciāls konkurents;






  a) | “faktisks konkurents” ir uzņēmums, kas darbojas tajā pašā konkrētajā tirgū; |
| --- | --- | --- |

9)

“konkurējošs uzņēmums” ir faktisks vai potenciāls konkurents;

a)

“faktisks konkurents” ir uzņēmums, kas darbojas tajā pašā konkrētajā tirgū;

| b) | “potenciāls konkurents” ir uzņēmums, kurš tad, ja specializācijas nolīguma nebūtu, ne tikai teorētiski, bet reāli varētu ne vairāk kā 3 gadu laikā veikt vajadzīgās papildu investīcijas vai segt citas vajadzīgās izmaksas, lai ieietu konkrētajā tirgū; |
| --- | --- |

b)

“potenciāls konkurents” ir uzņēmums, kurš tad, ja specializācijas nolīguma nebūtu, ne tikai teorētiski, bet reāli varētu ne vairāk kā 3 gadu laikā veikt vajadzīgās papildu investīcijas vai segt citas vajadzīgās izmaksas, lai ieietu konkrētajā tirgū;

| 10) | “ekskluzīvs piegādes pienākums” ir pienākums nepiegādāt specializācijas produktus konkurējošam uzņēmumam, kas nav specializācijas nolīguma puse; |
| --- | --- |

10)

“ekskluzīvs piegādes pienākums” ir pienākums nepiegādāt specializācijas produktus konkurējošam uzņēmumam, kas nav specializācijas nolīguma puse;

| 11) | “ekskluzīvs pirkšanas pienākums” ir pienākums pirkt specializācijas produktus tikai no specializācijas nolīguma puses vai pusēm; |
| --- | --- |

11)

“ekskluzīvs pirkšanas pienākums” ir pienākums pirkt specializācijas produktus tikai no specializācijas nolīguma puses vai pusēm;

| 12) | “kopīgs” izplatīšanas kontekstā nozīmē darbības, kurās paredzēto darbu:






  a) | veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums vai |
| --- | --- | --- |

12)

“kopīgs” izplatīšanas kontekstā nozīmē darbības, kurās paredzēto darbu:

a)

veic kopīga komanda, organizācija vai uzņēmums vai

| b) | veic kopīgi norīkota trešā persona kā ekskluzīvs vai neekskluzīvs izplatītājs ar noteikumu, ka šī trešā persona nav konkurējošs uzņēmums; |
| --- | --- |

b)

veic kopīgi norīkota trešā persona kā ekskluzīvs vai neekskluzīvs izplatītājs ar noteikumu, ka šī trešā persona nav konkurējošs uzņēmums;

| 13) | “izplatīšana” ir specializācijas produktu pārdošana un piegāde klientiem, tostarp šo produktu komercializācija. |
| --- | --- |

13)

“izplatīšana” ir specializācijas produktu pārdošana un piegāde klientiem, tostarp šo produktu komercializācija.

2.   Šajā regulā termini “uzņēmums” un “puse” ietver to attiecīgos saistītos uzņēmumus. “Saistītie uzņēmumi” ir:

| 1) | uzņēmumi, kuros specializācijas nolīguma pusei tieši vai netieši ir viena vai vairākas šādas tiesības vai pilnvaras:






  a) | pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību; |
| --- | --- | --- |

1)

uzņēmumi, kuros specializācijas nolīguma pusei tieši vai netieši ir viena vai vairākas šādas tiesības vai pilnvaras:

a)

pilnvaras izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību;

| b) | pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma uzraudzības padomes, valdes vai uzņēmuma likumīgās pārstāvības struktūru locekļu; |
| --- | --- |

b)

pilnvaras iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma uzraudzības padomes, valdes vai uzņēmuma likumīgās pārstāvības struktūru locekļu;

| c) | tiesības pārvaldīt uzņēmuma darījumus; |
| --- | --- |

c)

tiesības pārvaldīt uzņēmuma darījumus;

| 2) | uzņēmumi, kuriem attiecībā uz kādu no specializācijas nolīguma pusēm tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumi, kuriem attiecībā uz kādu no specializācijas nolīguma pusēm tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| 3) | uzņēmumi, kuros 2) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

3)

uzņēmumi, kuros 2) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem tieši vai netieši ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| 4) | uzņēmumi, kuros kādai no specializācijas nolīguma pusēm kopā ar vienu vai vairākiem 1), 2) vai 3) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem vai kuros diviem vai vairākiem pēdējiem minētajiem uzņēmumiem kopīgi ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

4)

uzņēmumi, kuros kādai no specializācijas nolīguma pusēm kopā ar vienu vai vairākiem 1), 2) vai 3) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem vai kuros diviem vai vairākiem pēdējiem minētajiem uzņēmumiem kopīgi ir viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| 5) | uzņēmumi, kuros viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām kopīgi ir:






  a) | specializācijas nolīguma pusēm vai to attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti 1) līdz 4) apakšpunktā; vai |
| --- | --- | --- |

5)

uzņēmumi, kuros viena vai vairākas no 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām kopīgi ir:

a)

specializācijas nolīguma pusēm vai to attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti 1) līdz 4) apakšpunktā; vai

| b) | vienai vai vairākām specializācijas nolīguma pusēm vai vienam vai vairākiem to saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti 1) līdz 4) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām personām. |
| --- | --- |

b)

vienai vai vairākām specializācijas nolīguma pusēm vai vienam vai vairākiem to saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti 1) līdz 4) apakšpunktā, un vienai vai vairākām trešām personām.

2. pants

Atbrīvojums

1.   Atbilstoši Līguma 101. panta 3. punktam un ievērojot šīs regulas noteikumus, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro specializācijas nolīgumiem.

2.   Atbrīvojumu, kas noteikts 1. punktā, piemēro tiktāl, ciktāl šādi nolīgumi ietver konkurences ierobežojumus, uz kuriem attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.

3.   Atbrīvojums, kas noteikts 1. punktā, attiecas arī uz specializācijas nolīgumiem, kuros ietverti noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesību cedēšanu vai licencēšanu vienai vai vairākām pusēm, ar nosacījumu, ka šie noteikumi ir tieši saistīti ar nolīgumu un ir nepieciešami tā īstenošanai, bet nav nolīguma galvenais mērķis.

4.   Šā panta 1. punktā noteikto atbrīvojumu piemēro arī specializācijas nolīgumiem, ar kuriem:

| a) | puses uzņemas ekskluzīvu pirkšanas vai ekskluzīvu piegādes pienākumu; vai |
| --- | --- |

a)

puses uzņemas ekskluzīvu pirkšanas vai ekskluzīvu piegādes pienākumu; vai

| b) | puses kopīgi izplata specializācijas produktus. |
| --- | --- |

b)

puses kopīgi izplata specializācijas produktus.

3. pants

Tirgus daļas robežlielums

1.   Atbrīvojumu, kas noteikts 2. pantā, piemēro ar nosacījumu, ka pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os), pie kura(-iem) pieder specializācijas produkti, nepārsniedz 20 %.

2.   Ja specializācijas produkti ir starppatēriņa produkti, ko viena vai vairākas puses pilnībā vai daļēji izmanto pašu vajadzībām kā resursus tādu lejupējo produktu ražošanā, kurus tās arī pārdod, 2. pantā noteikto atbrīvojumu piemēro tikai tad, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os), pie kura(-iem) pieder specializācijas produkti, nepārsniedz 20 %; |
| --- | --- |

a)

pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os), pie kura(-iem) pieder specializācijas produkti, nepārsniedz 20 %;

| b) | pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os), pie kura(-iem) pieder lejupējie produkti, nepārsniedz 20 %. |
| --- | --- |

b)

pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā(-os) tirgū(-os), pie kura(-iem) pieder lejupējie produkti, nepārsniedz 20 %.

4. pants

Tirgus daļas robežlieluma piemērošana

Lai piemērotu 3. pantā paredzēto tirgus daļas robežlielumu, piemēro šādus noteikumus:

| a) | tirgus daļas aprēķina, pamatojoties uz tirgū pārdoto produktu vērtību; ja dati par tirgū pārdoto produktu vērtību nav pieejami, var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp par tirgū pārdoto produktu apjomu; |
| --- | --- |

a)

tirgus daļas aprēķina, pamatojoties uz tirgū pārdoto produktu vērtību; ja dati par tirgū pārdoto produktu vērtību nav pieejami, var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp par tirgū pārdoto produktu apjomu;

| b) | tirgus daļas aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem; ja iepriekšējais kalendārais gads neatspoguļo pušu stāvokli konkrētajā(-os) tirgū(-os), tirgus daļu aprēķina kā pušu tirgus daļu vidējo rādītāju 3 iepriekšējos kalendārajos gados; |
| --- | --- |

b)

tirgus daļas aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem; ja iepriekšējais kalendārais gads neatspoguļo pušu stāvokli konkrētajā(-os) tirgū(-os), tirgus daļu aprēķina kā pušu tirgus daļu vidējo rādītāju 3 iepriekšējos kalendārajos gados;

| c) | tirgus daļu, kas ir 1. panta 2. punkta 5) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem, sadala vienlīdzīgi uz katru uzņēmumu, kuram ir viena vai vairākas no 1. panta 2. punkta 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām; |
| --- | --- |

c)

tirgus daļu, kas ir 1. panta 2. punkta 5) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem, sadala vienlīdzīgi uz katru uzņēmumu, kuram ir viena vai vairākas no 1. panta 2. punkta 1) apakšpunktā uzskaitītajām tiesībām vai pilnvarām;

| d) | ja 3. pantā minētās tirgus daļas sākotnēji nepārsniedz 20 %, taču pēc tam pārsniedz šo līmeni vismaz vienā no konkrētajiem tirgiem, 2. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot 2 secīgus kalendāros gadus pēc gada, kad pirmo reizi tika pārsniegts 20 % robežlielums. |
| --- | --- |

d)

ja 3. pantā minētās tirgus daļas sākotnēji nepārsniedz 20 %, taču pēc tam pārsniedz šo līmeni vismaz vienā no konkrētajiem tirgiem, 2. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot 2 secīgus kalendāros gadus pēc gada, kad pirmo reizi tika pārsniegts 20 % robežlielums.

5. pants

Stingrie ierobežojumi

Atbrīvojumu, kas noteikts 2. pantā, nepiemēro specializācijas nolīgumiem, kuru mērķis tieši vai netieši, atsevišķi vai kopā ar citiem pušu kontrolē esošiem faktoriem ir kāda no šādām darbībām:

| a) | noteikt cenas, par kādām specializācijas produkti tiek pārdoti trešām personām, izņemot to cenu noteikšanu, ko iekasē no tiešajiem klientiem kopīgas izplatīšanas gadījumā; |
| --- | --- |

a)

noteikt cenas, par kādām specializācijas produkti tiek pārdoti trešām personām, izņemot to cenu noteikšanu, ko iekasē no tiešajiem klientiem kopīgas izplatīšanas gadījumā;

| b) | ierobežot ražošanas apjomu vai pārdošanu, izņemot:






  i) | noteikumus par produktu daudzumu, par ko panākta vienošanās vienpusējas vai savstarpējas specializācijas nolīgumos; |
| --- | --- | --- |

b)

ierobežot ražošanas apjomu vai pārdošanu, izņemot:

i)

noteikumus par produktu daudzumu, par ko panākta vienošanās vienpusējas vai savstarpējas specializācijas nolīgumos;

| ii) | jaudas un ražošanas apjomu noteikšanu kopīgas ražošanas nolīgumā; |
| --- | --- |

ii)

jaudas un ražošanas apjomu noteikšanu kopīgas ražošanas nolīgumā;

| iii) | pārdošanas mērķu noteikšanu kopīgas izplatīšanas gadījumā; |
| --- | --- |

iii)

pārdošanas mērķu noteikšanu kopīgas izplatīšanas gadījumā;

| c) | tirgu vai klientu sadalīšana. |
| --- | --- |

c)

tirgu vai klientu sadalīšana.

6. pants

Komisijas individuālos gadījumos veikts atsaukums

1.   Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu, Komisija var atsaukt šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu, ja tā konkrētā gadījumā konstatē, ka specializācijas nolīgums, kuram piemērojams šajā regulā noteiktais atbrīvojums, tomēr rada sekas, kas nav saderīgas ar Līguma 101. panta 3. punktu.

2.   Komisija var atsaukt šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 1. punktu jo īpaši tad, ja konkrētais tirgus ir ļoti koncentrēts un konkurence jau ir vāja, piemēram, viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ:

| a) | citu tirgus dalībnieku individuālais stāvoklis tirgū; |
| --- | --- |

a)

citu tirgus dalībnieku individuālais stāvoklis tirgū;

| b) | saiknes starp citiem tirgus dalībniekiem, kas izveidojušās paralēlu specializācijas nolīgumu dēļ; |
| --- | --- |

b)

saiknes starp citiem tirgus dalībniekiem, kas izveidojušās paralēlu specializācijas nolīgumu dēļ;

| c) | saiknes starp pusēm un citiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

c)

saiknes starp pusēm un citiem tirgus dalībniekiem.

7. pants

Dalībvalsts konkurences iestādes individuālos gadījumos veikts atsaukums

Dalībvalsts konkurences iestāde var atsaukt šajā regulā noteiktā atbrīvojuma piemērošanu, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1/2003 29. panta 2. punkta nosacījumi.

8. pants

Pārejas laiks

Līguma 101. panta 1. punktā noteikto aizliegumu no 2023. gada 1. jūlija līdz 2025. gada 30. jūnijam nepiemēro nolīgumiem, kuri jau ir spēkā 2023. gada 30. jūnijā un kuri neatbilst šajā regulā noteiktā atbrīvojuma nosacījumiem, bet atbilst Regulā (ES) Nr. 1218/2010 noteiktā atbrīvojuma nosacījumiem.

9. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā 2023. gada 1. jūlijā.

To piemēro līdz 2035. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 285, 29.12.1971., 46. lpp.

1

(2)  
  OV C 120, 15.3.2022., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1218/2010 (2010. gada 14. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām specializācijas nolīgumu kategorijām (OV L 335, 18.12.2010., 43. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

4

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/27

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1068

(2023. gada 1. jūnijs),

ar ko attiecībā uz maksimālajiem ciāntraniliprola atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ciāntraniliprola maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ciāntraniliprola maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā.

| (2) | Par ciāntraniliprolu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 2. un 4. punktu tika iesniegts pieteikums uz importa pielaidēm saistībā ar šīs vielas lietošanu Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs uz kartupeļiem, tropiskajiem sakņu un bumbuļu dārzeņiem, ķirbjaugiem ar neēdamu mizu, Ķīnas kāpostiem, citiem lapu krustziežiem, salātiem un salātveidīgajiem, spinātiem un tiem līdzīgu augu lapām (izņemot spinātus), pētersīļiem un mazsvarīgākām eļļas augu sēklām (t. i., linsēklām, magoņu sēklām, sezama sēklām, sinepju sēklām, ķirbju sēklām, saflora sēklām, gurķenes sēklām, sējas idras sēklām, kaņepju sēklām un rīcinauga sēklām). Pieteikuma iesniedzējs iesniedza datus, kas liecina, ka, minēto vielu Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs likumīgi lietojot uz tādiem kultūraugiem, rodas atliekas, kas pārsniedz Regulā (EK) Nr. 396/2005 noteiktos MAL, un ka jānosaka augstāki MAL, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus minēto kultūraugu importam Savienībā. Uz Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punkta pamata tika iesniegts otrs pieteikums, kurā lūgts mainīt spēkā esošos MAL attiecībā uz aprikozēm. |
| --- | --- |

(2)

Par ciāntraniliprolu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 2. un 4. punktu tika iesniegts pieteikums uz importa pielaidēm saistībā ar šīs vielas lietošanu Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs uz kartupeļiem, tropiskajiem sakņu un bumbuļu dārzeņiem, ķirbjaugiem ar neēdamu mizu, Ķīnas kāpostiem, citiem lapu krustziežiem, salātiem un salātveidīgajiem, spinātiem un tiem līdzīgu augu lapām (izņemot spinātus), pētersīļiem un mazsvarīgākām eļļas augu sēklām (t. i., linsēklām, magoņu sēklām, sezama sēklām, sinepju sēklām, ķirbju sēklām, saflora sēklām, gurķenes sēklām, sējas idras sēklām, kaņepju sēklām un rīcinauga sēklām). Pieteikuma iesniedzējs iesniedza datus, kas liecina, ka, minēto vielu Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs likumīgi lietojot uz tādiem kultūraugiem, rodas atliekas, kas pārsniedz Regulā (EK) Nr. 396/2005 noteiktos MAL, un ka jānosaka augstāki MAL, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus minēto kultūraugu importam Savienībā. Uz Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punkta pamata tika iesniegts otrs pieteikums, kurā lūgts mainīt spēkā esošos MAL attiecībā uz aprikozēm.

| (3) | Attiecīgā dalībvalsts abus minētos pieteikumus novērtēja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgā dalībvalsts abus minētos pieteikumus novērtēja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājiem un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un iesniedza pamatotu atzinumu par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde šo atzinumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un darīja to publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājiem un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un iesniedza pamatotu atzinumu par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde šo atzinumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un darīja to publiski pieejamu.

| (5) | Par ciāntraniliprolu aprikozēs, kartupeļos, tropiskajos sakņu un bumbuļu dārzeņos, ķirbjaugos ar neēdamu mizu, Ķīnas kāpostos, citos lapu krustziežos, platlapu cigoriņos/endīvijās, spinātos un tiem līdzīgu augu lapās (izņemot spinātus) un pētersīļos Iestāde secināja, ka riska pārvaldītājiem jāturpina šā jautājuma izskatīšana, jo daļa informācijas par ciāntraniliprola noārdīšanās produktu toksiskumu apstrādātos produktos nav pieejama. Iestāde secināja, ka patērētāju eksponētība minētajiem noārdīšanās produktiem ir zema un ka drošības rezerve ir liela, tāpēc ir lietderīgi ierosināt tādus MAL, ko Iestāde nosaka attiecībā uz ciāntraniliprolu visos minētajos produktos. |
| --- | --- |

(5)

Par ciāntraniliprolu aprikozēs, kartupeļos, tropiskajos sakņu un bumbuļu dārzeņos, ķirbjaugos ar neēdamu mizu, Ķīnas kāpostos, citos lapu krustziežos, platlapu cigoriņos/endīvijās, spinātos un tiem līdzīgu augu lapās (izņemot spinātus) un pētersīļos Iestāde secināja, ka riska pārvaldītājiem jāturpina šā jautājuma izskatīšana, jo daļa informācijas par ciāntraniliprola noārdīšanās produktu toksiskumu apstrādātos produktos nav pieejama. Iestāde secināja, ka patērētāju eksponētība minētajiem noārdīšanās produktiem ir zema un ka drošības rezerve ir liela, tāpēc ir lietderīgi ierosināt tādus MAL, ko Iestāde nosaka attiecībā uz ciāntraniliprolu visos minētajos produktos.

| (6) | Par ciāntraniliprolu salātos Iestāde secināja, ka riska pārvaldītājiem ir jāturpina šā jautājuma izskatīšana attiecībā uz datu kopuma izvēli MAL noteikšanai. Pamatojoties uz Iestādes sniegto informāciju, ir lietderīgi ierosināt, lai ciāntraniliprola MAL salātiem tiktu noteikts 15 mg/kg, pamatojoties uz atlieku datiem par lapu salātiem ar atvērtām lapām. |
| --- | --- |

(6)

Par ciāntraniliprolu salātos Iestāde secināja, ka riska pārvaldītājiem ir jāturpina šā jautājuma izskatīšana attiecībā uz datu kopuma izvēli MAL noteikšanai. Pamatojoties uz Iestādes sniegto informāciju, ir lietderīgi ierosināt, lai ciāntraniliprola MAL salātiem tiktu noteikts 15 mg/kg, pamatojoties uz atlieku datiem par lapu salātiem ar atvērtām lapām.

| (7) | Attiecībā uz visām pārējām pieteikumu iesniedzēju lūgtajām ciāntraniliprola MAL izmaiņām Iestāde secināja, ka visas prasības par datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikumu iesniedzēju lūgtās MAL izmaiņas patērētāju drošības ziņā ir pieņemamas. Savā novērtējumā Iestāde ņēma vērā visjaunākos datus par vielas toksikoloģiskajām īpašībām. Ne ilgstoša eksponētība šai vielai, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tā varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz visām pārējām pieteikumu iesniedzēju lūgtajām ciāntraniliprola MAL izmaiņām Iestāde secināja, ka visas prasības par datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikumu iesniedzēju lūgtās MAL izmaiņas patērētāju drošības ziņā ir pieņemamas. Savā novērtējumā Iestāde ņēma vērā visjaunākos datus par vielas toksikoloģiskajām īpašībām. Ne ilgstoša eksponētība šai vielai, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tā varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu.

| (8) | Balstoties uz Iestādes pamatoto atzinumu un ņemot vērā ar izskatāmajiem jautājumiem saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ierosinātās MAL izmaiņas atbilst minētā punkta prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Balstoties uz Iestādes pamatoto atzinumu un ņemot vērā ar izskatāmajiem jautājumiem saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ierosinātās MAL izmaiņas atbilst minētā punkta prasībām.

| (9) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  
  Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for apricots and setting of import tolerances for cyantraniliprole in various crops. EFSA Journal 2022;20(3):7219.

2

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for apricots and setting of import tolerances for cyantraniliprole in various crops

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā sleju par ciāntraniliprolu aizstāj ar šādu:

"
  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

| Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri,uz ko attiecas MAL
   (1) | Ciāntraniliprols |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,9 |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,04 |
| 0120010 | Mandeles | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | |
| 0120030 | Indijas rieksti | |
| 0120040 | Kastaņi | |
| 0120050 | Kokosrieksti | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | |
| 0120080 | Pekanrieksti | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | |
| 0120100 | Pistācijas | |
| 0120110 | Valrieksti | |
| 0120990 | Citi (2) | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,8 |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | |
| 0140010 | Aprikozes | 0,7 |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | 6 |
| 0140030 | Persiki | 1,5 |
| 0140040 | Plūmes | 0,7 |
| 0140990 | Citi (2) | 0,01  ((*)) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri,uz ko attiecas MAL
   (1)

Ciāntraniliprols

(1)

(2)

(3)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,9

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,04

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,8

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0,7

0140020

Ķirši (saldie)

6

0140030

Persiki

1,5

0140040

Plūmes

0,7

0140990

Citi (2)

0,01  ((*))

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

1,5

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

1,5

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,01  ((*))

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

4

0154020

Dzērvenes

0,08

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

4

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

4

0154050

Mežrožu paaugļi

4

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0,01  ((*))

0154070

Vilkābeles ogas

0,8

0154080

Plūškoka ogas

0,01  ((*))

0154990

Citi (2)

0,01  ((*))

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0,01  ((*))

0161020

Vīģes

0,01  ((*))

0161030

Galda olīvas

3

0161040

Kumkvati

0,01  ((*))

0161050

Karambolas

0,01  ((*))

0161060

Hurmas

0,8

0161070

Javas salas plūmes

0,01  ((*))

0161990

Citi (2)

0,01  ((*))

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,01  ((*))

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0,01  ((*))

0163020

Banāni

0,01  ((*))

0163030

Mango

0,7

0163040

Papaijas

0,01  ((*))

0163050

Granātāboli

0,01  ((*))

0163060

Čerimojas

0,01  ((*))

0163070

Gvajaves

0,01  ((*))

0163080

Ananasi

0,01  ((*))

0163090

Maizeskoka augļi

0,01  ((*))

0163100

Duriāni

0,01  ((*))

0163110

Guanabanas

0,01  ((*))

0163990

Citi (2)

0,01  ((*))

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,15

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,15

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0,05

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0220010

Ķiploki

0,05

0220020

Sīpoli

0,05

0220030

Šalotes

0,05

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

8

0220990

Citi (2)

0,05

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

1

0231020

Dārzeņpipari/paprika

1,5

0231030

Baklažāni

1

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

1,5

0231990

Citi (2)

1,5

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,4

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,4

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,01  ((*))

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01
   ((*))

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

2

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

2

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

30

0243020

Lapu kāposti

0,01  ((*))

0243990

Citi (2)

30

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

2

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

15

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0252010

Spināti

0,01  ((*))

0252020

Anakampseras

20

0252030

Mangoldi/lapu bietes

20

0252990

Citi (2)

20

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01  ((*))

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01  ((*))

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01  ((*))

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0256010

Kārvele

0,02  ((*))

0256020

Maurloki

0,02  ((*))

0256030

Lapu selerijas

0,02  ((*))

0256040

Pētersīļi

20

0256050

Salvija

0,02  ((*))

0256060

Rozmarīns

0,02  ((*))

0256070

Timiāns

0,02  ((*))

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,02  ((*))

0256090

Lauru lapas

0,02  ((*))

0256100

Estragons

0,02  ((*))

0256990

Citi (2)

0,02  ((*))

0260000

Pākšaugi

0260010

Pupas (ar pākstīm)

1,5

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,3

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

2

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,3

0260050

Lēcas

0,01  ((*))

0260990

Citi (2)

0,01  ((*))

0270000

Stublāju dārzeņi

0270010

Sparģeļi

0,01  ((*))

0270020

Lapu artišoki

0,01  ((*))

0270030

Selerijas

15

0270040

Fenheļi

0,01  ((*))

0270050

Artišoki

0,1

0270060

Puravi

0,01  ((*))

0270070

Rabarberi

0,01  ((*))

0270080

Bambusa dzinumi

0,01  ((*))

0270090

Palmu serdes

0,01  ((*))

0270990

Citi (2)

0,01  ((*))

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  ((*))

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  ((*))

0300000

PĀKŠAUGI

0300010

Pupas

0,3

0300020

Lēcas

0,01  ((*))

0300030

Zirņi

0,01  ((*))

0300040

Lupīnas

0,01  ((*))

0300990

Citi (2)

0,01  ((*))

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

1,5

0401020

Zemesrieksti

0,01  ((*))

0401030

Magoņu sēklas

1,5

0401040

Sezama sēklas

1,5

0401050

Saulespuķu sēklas

0,5

0401060

Rapšu sēklas

0,8

0401070

Sojas pupas

0,4

0401080

Sinepju sēklas

1,5

0401090

Kokvilnas sēklas

1,5

0401100

Ķirbju sēklas

1,5

0401110

Saflora sēklas

1,5

0401120

Gurķenes sēklas

1,5

0401130

Sējas idras sēklas

1,5

0401140

Kaņepju sēklas

1,5

0401150

Rīcinauga sēklas

1,5

0401990

Citi (2)

0,01  ((*))

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

3

0402020

Eļļas palmas kodoli

0,01  ((*))

0402030

Eļļas palmas augļi

0,01  ((*))

0402040

Kapoki

0,01  ((*))

0402990

Citi (2)

0,01  ((*))

0500000

GRAUDAUGI

0,01  ((*))

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0610000

Tējas

0,05  ((*))

0620000

Kafijas pupiņas

0,05

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,05  ((*))

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,05  ((*))

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,2

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05  ((*))

0640000

Kakao pupiņas

0,05  ((*))

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  ((*))

0700000

APIŅI

0,05  ((*))

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  ((*))

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  ((*))

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  ((*))

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,2

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,2

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,2

0850000

Pumpuri

0,05  ((*))

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  ((*))

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  ((*))

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0900010

Cukurbiešu saknes

0,05

0900020

Cukurniedres

0,01  ((*))

0900030

Cigoriņu saknes

0,05

0900990

Citi (2)

0,01  ((*))

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,2

1011020

Taukaudi

0,5

1011030

Aknas

1,5

1011040

Nieres

1,5

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1011990

Citi (2)

0,01

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,2

1012020

Taukaudi

0,5

1012030

Aknas

1,5

1012040

Nieres

1,5

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1012990

Citi (2)

0,01

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,2

1013020

Taukaudi

0,5

1013030

Aknas

1,5

1013040

Nieres

1,5

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1013990

Citi (2)

0,01

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,2

1014020

Taukaudi

0,5

1014030

Aknas

1,5

1014040

Nieres

1,5

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1014990

Citi (2)

0,01

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,2

1015020

Taukaudi

0,5

1015030

Aknas

1,5

1015040

Nieres

1,5

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1015990

Citi (2)

0,01

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

0,02

1016020

Taukaudi

0,04

1016030

Aknas

0,15

1016040

Nieres

0,15

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1016990

Citi (2)

0,01

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,2

1017020

Taukaudi

0,5

1017030

Aknas

1,5

1017040

Nieres

1,5

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1017990

Citi (2)

0,01

1020000

Piens

0,02

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,15

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  ((*))

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

---

((*))  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

(*)

(1)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā."

1

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/40

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1069

(2023. gada 1. jūnijs),

ar ko attiecībā uz biksafēna, ciprodinila, fenheksamīda, fenpikoksamīda, fenpiroksimāta, flutianila, izoksaflutola, mandipropamīda, metoksifenozīda un spinetorama maksimālajiem atlieku līmeņiem atsevišķos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Pārtikas kodeksa komisija 2022. gada 13. decembrī ar Kodeksu noteica jaunus maksimālos atlieku līmeņus (CXL) attiecībā uz acetamiprīdu, biksafēnu, hlortalonilu, klofentezīnu, klotianidīnu, ciprodinilu, difenokonazolu, etiprolu, fenheksamīdu, fenpikoksamīdu, fenpiroksimātu, fluēnsulfonu, fluopiramu, flutianilu, imazalilu, izoprotiolānu, izoksaflutolu, mandipropamīdu, metkonazolu, metoprēnu, metoksifenozīdu, protiokonazolu, pidiflumetofēnu, pirasulfotolu, piraziflumīdu, hinoksifēnu, spinetoramu, spiropidionu, tebukonazolu, tiametoksāmu, trifloksistrobīnu un trineksapaketilu (2). |
| --- | --- |

(1)

Pārtikas kodeksa komisija 2022. gada 13. decembrī ar Kodeksu noteica jaunus maksimālos atlieku līmeņus (CXL) attiecībā uz acetamiprīdu, biksafēnu, hlortalonilu, klofentezīnu, klotianidīnu, ciprodinilu, difenokonazolu, etiprolu, fenheksamīdu, fenpikoksamīdu, fenpiroksimātu, fluēnsulfonu, fluopiramu, flutianilu, imazalilu, izoprotiolānu, izoksaflutolu, mandipropamīdu, metkonazolu, metoprēnu, metoksifenozīdu, protiokonazolu, pidiflumetofēnu, pirasulfotolu, piraziflumīdu, hinoksifēnu, spinetoramu, spiropidionu, tebukonazolu, tiametoksāmu, trifloksistrobīnu un trineksapaketilu (2).

| (2) | Minēto vielu maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumā, izņemot etiprolu, fluēnsulfonu un pidiflumetofēnu – vielas, kam konkrēti MAL netika noteikti un kas arī netika iekļautas Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā un uz ko tāpēc attiecina minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto sākotnējo vērtību, proti, 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

Minēto vielu maksimālie atlieku līmeņi (MAL) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumā, izņemot etiprolu, fluēnsulfonu un pidiflumetofēnu – vielas, kam konkrēti MAL netika noteikti un kas arī netika iekļautas Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā un uz ko tāpēc attiecina minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto sākotnējo vērtību, proti, 0,01 mg/kg.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (3) 5. panta 3. punktā noteikts: ja pastāv starptautiskie standarti vai ja tie noteikti tiks izstrādāti, tad tie jāņem vērā, izstrādājot vai pieņemot pārtikas aprites tiesību aktus, izņemot, ja šādi standarti vai to daļas būtu nerezultatīvs vai nepiemērots līdzeklis pārtikas aprites tiesību aktu likumīgo mērķu sasniegšanai vai ja ir zinātnisks pamatojums, vai ja to rezultātā aizsardzības līmenis būtu citāds, nekā atzīts par piemērotu Savienībā. Turklāt saskaņā ar minētās regulas 13. panta e) punktu Savienībai ir jāveicina saskaņotība starp starptautiskajiem tehniskajiem standartiem un pārtikas aprites tiesību aktiem, nodrošinot Savienībā pieņemtā augstā aizsardzības līmeņa nesamazināšanos. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (3) 5. panta 3. punktā noteikts: ja pastāv starptautiskie standarti vai ja tie noteikti tiks izstrādāti, tad tie jāņem vērā, izstrādājot vai pieņemot pārtikas aprites tiesību aktus, izņemot, ja šādi standarti vai to daļas būtu nerezultatīvs vai nepiemērots līdzeklis pārtikas aprites tiesību aktu likumīgo mērķu sasniegšanai vai ja ir zinātnisks pamatojums, vai ja to rezultātā aizsardzības līmenis būtu citāds, nekā atzīts par piemērotu Savienībā. Turklāt saskaņā ar minētās regulas 13. panta e) punktu Savienībai ir jāveicina saskaņotība starp starptautiskajiem tehniskajiem standartiem un pārtikas aprites tiesību aktiem, nodrošinot Savienībā pieņemtā augstā aizsardzības līmeņa nesamazināšanos.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) novērtēja riskus patērētājiem un sagatavoja zinātnisku ziņojumu (4). Par gadījumiem, kur Iestāde konstatēja potenciālu risku patērētāju veselībai, Savienība par ierosinātajiem CXL Pārtikas kodeksa komisijas Pesticīdu atlieku komitejā iesniedza atrunas (5) (6). Tās bija par šādām pesticīdu un produktu kombinācijām: acetamiprīds (visi produkti), hlortalonils (visi produkti), klofentezīns (visi produkti), klotianidīns (visi produkti), difenokonazols (visi produkti), etiprols (visi produkti), fenpiroksimāts (citroni un laimi, pampelmūzes un greipfrūti), fluēnsulfons (visi produkti), imazalils (visi produkti), izoprotiolāns (visi produkti), metkonazols (visi produkti), metoprēns (visi produkti), protiokonazols (visi produkti), pidiflumetofēns (visi produkti), pirasulfotols (visi produkti), piraziflumīds (visi produkti), hinoksifēns (visi produkti), spinetorams (zaļā un melnā tēja), spiropidions (visi produkti), tebukonazols (visi produkti), tiametoksāms (visi produkti), trifloksistrobīns (visi produkti) un trineksapaketils (visi produkti). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) novērtēja riskus patērētājiem un sagatavoja zinātnisku ziņojumu (4). Par gadījumiem, kur Iestāde konstatēja potenciālu risku patērētāju veselībai, Savienība par ierosinātajiem CXL Pārtikas kodeksa komisijas Pesticīdu atlieku komitejā iesniedza atrunas (5) (6). Tās bija par šādām pesticīdu un produktu kombinācijām: acetamiprīds (visi produkti), hlortalonils (visi produkti), klofentezīns (visi produkti), klotianidīns (visi produkti), difenokonazols (visi produkti), etiprols (visi produkti), fenpiroksimāts (citroni un laimi, pampelmūzes un greipfrūti), fluēnsulfons (visi produkti), imazalils (visi produkti), izoprotiolāns (visi produkti), metkonazols (visi produkti), metoprēns (visi produkti), protiokonazols (visi produkti), pidiflumetofēns (visi produkti), pirasulfotols (visi produkti), piraziflumīds (visi produkti), hinoksifēns (visi produkti), spinetorams (zaļā un melnā tēja), spiropidions (visi produkti), tebukonazols (visi produkti), tiametoksāms (visi produkti), trifloksistrobīns (visi produkti) un trineksapaketils (visi produkti).

| (5) | Tātad par drošiem var uzskatīt tos CXL, par kuriem Savienība atrunu Pārtikas kodeksa komisijas Pesticīdu atlieku komitejā nav iesniegusi tāpēc, ka riskus patērētājiem Savienībā Iestāde nav konstatējusi. Tas attiecas uz noteiktiem CXL biksafēnam, ciprodinilam, fenheksamīdam, fenpikoksamīdam, fenpiroksimātam, flutianilam, izoksaflutolam, mandipropamīdam, metoksifenozīdam un spinetoramam. Tāpēc šie CXL būtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 396/2005, izņemot gadījumus, kad tie attiecas uz minētās regulas I pielikumā neiekļautiem produktiem vai kad tie ir zemāki par pašreizējiem MAL. Tātad fluopirama MAL nebūtu jāmaina. |
| --- | --- |

(5)

Tātad par drošiem var uzskatīt tos CXL, par kuriem Savienība atrunu Pārtikas kodeksa komisijas Pesticīdu atlieku komitejā nav iesniegusi tāpēc, ka riskus patērētājiem Savienībā Iestāde nav konstatējusi. Tas attiecas uz noteiktiem CXL biksafēnam, ciprodinilam, fenheksamīdam, fenpikoksamīdam, fenpiroksimātam, flutianilam, izoksaflutolam, mandipropamīdam, metoksifenozīdam un spinetoramam. Tāpēc šie CXL būtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 396/2005, izņemot gadījumus, kad tie attiecas uz minētās regulas I pielikumā neiekļautiem produktiem vai kad tie ir zemāki par pašreizējiem MAL. Tātad fluopirama MAL nebūtu jāmaina.

| (6) | Balstoties uz Iestādes zinātnisko ziņojumu un ņemot vērā ar izskatāmajiem jautājumiem saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, attiecīgās MAL izmaiņas atbilst minētā panta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Balstoties uz Iestādes zinātnisko ziņojumu un ņemot vērā ar izskatāmajiem jautājumiem saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, attiecīgās MAL izmaiņas atbilst minētā panta prasībām.

| (7) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-701-45%252FFinal%252520Report%252520CAC45%252FCompiled%2BREP22_CAC.pdf

2

Joint FAO/WHO Food Standards Programme Codex Alimentarius Commission. Appendix III. Forty-fifth Session. virtuāli, 2022. gada 21.–25. novembris, 12.–13. decembris un 19. decembris un 2023. gada 6. februāris.

Joint FAO/WHO Food Standards Programme Codex Alimentarius Commission

Appendix III

Forty-fifth Session

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

3

(4)  
  Scientific support for preparing an EU position for the 53rd Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR). EFSA Journal 2022; 20(9):7521.

4

Scientific support for preparing an EU position for the 53rd Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR)

EFSA Journal

(5)  
  European Union comments on Codex CX/PR 22/53/5:https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-53%252FCRDs%252Fpr53_crd13revx.pdf.

5

European Union comments on Codex

(6)  
  Report of the 53rd session of the Codex Committee on Pesticide Residues REP22/PR53: https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-53%252FREPORT%252FFINAL%2BREPORT%252FREP22_PR53e.pdf.

6

Report of the 53rd session of the Codex Committee on Pesticide Residues

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikuma slejas par biksafēnu, ciprodinilu, fenheksamīdu, fenpikoksamīdu, fenpiroksimātu, flutianilu, izoksaflutolu, mandipropamīdu, metoksifenozīdu un spinetoramu aizstāj ar šādām:

“
  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

| Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL
   (1) | Biksafēns (R) (F) | Ciprodinils (R) (F) | Fenheksamīds (F) | Fenpikoksamīds (R) (F) | Fenpiroksimāts (R) (F) (A) | Flutianils | Izoksaflutols (izoksaflutola un tā diketonitrila metabolīta summa, izteikta kā izoksaflutols) | Mandipropamīds (jebkāda veidojošo izomēru attiecība) | Metoksifenozīds (F) | Spinetorams (spinetorama-J un spinetorama-L summa) (F) (A) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,01  ((*)) | | | | | | 0,02  ((*)) | | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | | 0,02  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,5 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | |
| 0110010 | Greipfrūti | | | | | (+) | | | 0,2 | | 0,02  ((*)) |
| 0110020 | Apelsīni | | | | | (+) | | | 0,4 | | 0,07 |
| 0110030 | Citroni | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0110040 | Laimi | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0110050 | Mandarīni | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,15 |
| 0110990 | Citi (2) | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0120000 | Koku rieksti | | | 0,02  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,05 | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,1 | 0,02  ((*)) |
| 0120010 | Mandeles | | 0,02  ((*))(+) | | | | | | | | (+) |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120030 | Indijas rieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120040 | Kastaņi | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120050 | Kokosrieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120080 | Pekanrieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120100 | Pistācijas | | 0,02  ((*)) | | | | | | | | (+) |
| 0120110 | Valrieksti | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120990 | Citi (2) | | 0,04 | | | | | | | | |
| 0130000 | Sēkleņi | | 2 | | 0,01  ((*)) | | | | 0,01  ((*)) | | 0,15 |
| 0130010 | Āboli | | | 0,01  ((*)) | | 0,3 (+) | 0,15 | | | 0,01  ((*)) | (+) |
| 0130020 | Bumbieri | | | 6 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | (+) |
| 0130030 | Cidonijas | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130040 | Mespili | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130050 | Lokvas / Japānas mespili | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130990 | Citi (2) | | | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | |
| 0140000 | Kauleņi | | 2 | | 0,01  ((*)) | | | | 0,01  ((*)) | | |
| 0140010 | Aprikozes | | | 10 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | 0,2 (+) |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | | 7 | | 2 (+) | 0,4 | | | 2 | 2 |
| 0140030 | Persiki | | | 10 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | 0,3 |
| 0140040 | Plūmes | | | 2 | | 0,1 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | 0,02  ((*)) |
| 0140990 | Citi (2) | | | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | 0,02  ((*)) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | | | 0,01  ((*)) | | | | | | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL
   (1)

Biksafēns (R) (F)

Ciprodinils (R) (F)

Fenheksamīds (F)

Fenpikoksamīds (R) (F)

Fenpiroksimāts (R) (F) (A)

Flutianils

Izoksaflutols (izoksaflutola un tā diketonitrila metabolīta summa, izteikta kā izoksaflutols)

Mandipropamīds (jebkāda veidojošo izomēru attiecība)

Metoksifenozīds (F)

Spinetorams (spinetorama-J un spinetorama-L summa) (F) (A)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0110000

Citrusaugļi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,5 (+)

0,01  ((*))

2

0110010

Greipfrūti

(+)

0,2

0,02  ((*))

0110020

Apelsīni

(+)

0,4

0,07

0110030

Citroni

(+)

0,5

0,02  ((*))

0110040

Laimi

(+)

0,5

0,02  ((*))

0110050

Mandarīni

(+)

0,5

0,15

0110990

Citi (2)

(+)

0,5

0,02  ((*))

0120000

Koku rieksti

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,05

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,1

0,02  ((*))

0120010

Mandeles

0,02  ((*))(+)

(+)

0120020

Brazīlijas rieksti

0,04

(+)

0120030

Indijas rieksti

0,04

(+)

0120040

Kastaņi

0,04

(+)

0120050

Kokosrieksti

0,04

(+)

0120060

Lazdu rieksti

0,04

(+)

0120070

Makadāmijas rieksti

0,04

(+)

0120080

Pekanrieksti

0,04

(+)

0120090

Pīniju rieksti

0,04

(+)

0120100

Pistācijas

0,02  ((*))

(+)

0120110

Valrieksti

0,04

(+)

0120990

Citi (2)

0,04

0130000

Sēkleņi

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,15

0130010

Āboli

0,01  ((*))

0,3 (+)

0,15

0,01  ((*))

(+)

0130020

Bumbieri

6

0,3 (+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

(+)

0130030

Cidonijas

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130040

Mespili

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130050

Lokvas / Japānas mespili

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0140000

Kauleņi

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0140010

Aprikozes

10

0,3 (+)

0,01  ((*))

2

0,2 (+)

0140020

Ķirši (saldie)

7

2 (+)

0,4

2

2

0140030

Persiki

10

0,3 (+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,3

0140040

Plūmes

2

0,1 (+)

0,01  ((*))

2

0,02  ((*))

0140990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0150000

Ogas un sīkie augļi

0,01  ((*))

0151000

a)

vīnogas

3

15

0,3

0,7

2

1

0,4

0151010

Galda vīnogas

(+)

(+)

0151020

Vīna vīnogas

(+)

(+)

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

5

10

0,3

0,3

0,01  ((*))

2

0,2

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1

0153010

Kazenes

3

0,7 (+)

(+)

0153020

Ziemeļu kaulenes

0,02  ((*))

0,5 (+)

(+)

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

3

1,5 (+)

0153990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0154010

Zilenes

8

20

0,4 (+)

4

0,4

0154020

Dzērvenes

8

20

0,5 (+)

0,7

0,4 (+)

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

8

20

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,5

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

8

20

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154050

Mežrožu paaugļi

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154070

Vilkābeles ogas

3

15

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154080

Plūškoka ogas

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154990

Citi (2)

3

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,4

0160000

Dažādi augļi

0,01  ((*))

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0161010

Dateles

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161020

Vīģes

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161030

Galda olīvas

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,07 (+)

0161040

Kumkvati

0,02  ((*))

0,5

0,02  ((*))

0161050

Karambolas

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161060

Hurmas

2

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161070

Javas salas plūmes

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

15

0,02  ((*))

0162020

Ličī

0,01  ((*))

0,015

0162030

Pasifloru augļi

0,01  ((*))

0,4

0162040

Opuncijas

0,01  ((*))

0,5

0162050

Hrizofilas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162060

Amerikas hurmas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0163010

Avokado

1

0,01  ((*))

0,2

0,7

0163020

Banāni

0,02  ((*))

0,15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163030

Mango

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163040

Papaijas

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1

0163050

Granātāboli

5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,6

0163060

Čerimojas

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163070

Gvajaves

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163080

Ananasi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163090

Maizeskoka augļi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163100

Duriāni

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163110

Guanabanas

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,06

0,02  ((*))

0,05

0,1

0,01  ((*))

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,06

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0212010

Manioki

0,01  ((*))

0212020

Batātes

0,02

0212030

Jamsi

0,01  ((*))

0212040

Marantas

0,01  ((*))

0212990

Citi (2)

0,01  ((*))

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0,09

0,01  ((*))

0213010

Galda bietes

(+)

1,5

0,1

0,01  ((*))

0213020

Burkāni

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,5

0213030

Sakņu selerijas

(+)

0,3

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213040

Mārrutki

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213050

Topinambūri

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213060

Pastinaki

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213070

Sakņu pētersīļi

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213080

Redīsi

(+)

0,3

0,3

0,4

0213090

Puravlapu plostbārži

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213100

Kāļi

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213110

Rāceņi

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0220010

Ķiploki

0,07

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0220020

Sīpoli

0,3

3

0,1 (+)

0,02  ((*))

0220030

Šalotes

0,07

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0,8

0,01  ((*))

7 (+)

0,8

0220990

Citi (2)

0,02  ((*))

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0230000

Augļu dārzeņi

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0,01  ((*))

0231010

Tomāti

1,5

2

0,3

3 (+)

0,6

0,06

0231020

Dārzeņpipari/paprika

1,5

3

0,3 (+)

1

2

0,4

0231030

Baklažāni

1,5

2

0,3

3

0,6 (+)

0,05

0231040

Okra / “Dāmu pirkstiņi”

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0231990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,5

1

0,08

0,3

0,06

0232010

Gurķi

(+)

0,03

0,2

0232020

Pipargurķīši

(+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0232030

Tumšzaļie kabači

(+)

0,03

0,2 (+)

0232990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,6

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,03

0233010

Melones

0,5

0,3

0233020

Ķirbji

0,3

0,3

0233030

Arbūzi

0,3

0,01  ((*))

0233990

Citi (2)

0,3

0,01  ((*))

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

2

0241010

Brokoļi

2

0241020

Ziedkāposti

0,3

0241990

Citi (2)

0,01  ((*))

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0,02  ((*))

0,2

0242020

Galviņkāposti

0,7

3

0242990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0,02  ((*))

25

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0,02  ((*))

0,1

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01  ((*))

15

50

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0251010

Salātu baldriņi

4

4

0251020

Salāti

4

1,5

0251030

Platlapu cigoriņi / endīvijas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

4

4

0251050

Barbarejas

4

4

0251060

Sējas pazvērītes / rukolas salāti

4

4

0251070

Brūnās sinepes

4

4

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

4

4

0251990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,01  ((*))

15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

4

0252010

Spināti

0,9

0252020

Anakampseras

4

0252030

Mangoldi / lapu bietes

1,5

0252990

Citi (2)

0,02  ((*))

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01  ((*))

0,06

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,15

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,02  ((*))

40

50

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

30

4

0256010

Kārvele

4

0256020

Maurloki

4

0256030

Lapu selerijas

4

0256040

Pētersīļi

4

0256050

Salvija

4

0256060

Rozmarīns

4

0256070

Timiāns

4

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

80

0256090

Lauru lapas

4

0256100

Estragons

4

0256990

Citi (2)

4

0260000

Pākšaugi

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0260010

Pupas (ar pākstīm)

2

15

0,7 (+)

1

2

0,05

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,08

0,01  ((*))

0,05

0,01  ((*))

0,3

0,02  ((*))

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

2

0,02  ((*))

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,08

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,3

0,3

0,02  ((*))

0260050

Lēcas

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0260990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0270010

Sparģeļi

0,02  ((*))

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270020

Lapu artišoki

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270030

Selerijas

30

0,01  ((*))

20

0,02  ((*))

0270040

Fenheļi

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270050

Artišoki

4

0,01  ((*))

0,3

0,02  ((*))

0270060

Puravi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,05

0270070

Rabarberi

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270080

Bambusa dzinumi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270090

Palmu serdes

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0300000

PĀKŠAUGI

0,04

0,2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0300010

Pupas

0,5

0300020

Lēcas

0,01  ((*))

0300030

Zirņi

5

0300040

Lupīnas

0,01  ((*))

0300990

Citi (2)

0,01  ((*))

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0401000

Eļļas augu sēklas

0,02  ((*))

0401010

Linsēklas

0,05

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401020

Zemesrieksti

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,03

0401030

Magoņu sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401040

Sezama sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401050

Saulespuķu sēklas

3

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401060

Rapšu sēklas

0,08

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401070

Sojas pupas

0,08

0,3

0,04

0,01  ((*))

(+)

0401080

Sinepju sēklas

0,05

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401090

Kokvilnas sēklas

0,3

0,02  ((*))

0,02  ((*))

7

(+)

0401100

Ķirbju sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401110

Saflora sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401120

Gurķenes sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401130

Sējas idras sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401140

Kaņepju sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401150

Rīcinauga sēklas

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0402000

Eļļas augu augļi

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0,06 (+)

0402020

Eļļas palmas kodoli

0,02  ((*))

0402030

Eļļas palmas augļi

0,02  ((*))

0402040

Kapoki

0,02  ((*))

0402990

Citi (2)

0,02  ((*))

0500000

GRAUDAUGI

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0500010

Mieži

1,5

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500030

Kukurūza

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

(+)

0500040

Prosa

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500050

Auzas

0,4

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500060

Rīsi

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

(+)

0500070

Rudzi

0,05

0,5

0,6

0,01  ((*))

0500080

Sorgo

2

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500090

Kvieši

0,3

0,5

0,6

0,01  ((*))

0500990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,1  ((*))

0610000

Tējas

0,05  ((*))

0,1  ((*))

8

0,05  ((*))

80

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,15

0630000

Zāļu tējas no

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,9

0633010

Baldriāns

(+)

1,5 (+)

0633020

Žeņšeņs

(+)

3 (+)

0633990

Citi (2)

1,5 (+)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0640000

Kakao pupiņas

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,06

0,05  ((*))

0650000

Ceratonija / ceratonijas augļi

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0700000

APIŅI

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

15 (+)

0,05  ((*))

0,1  ((*))

90

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0850000

Pumpuri

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0900010

Cukurbiešu saknes

0,09 (+)

0,3

0900020

Cukurniedres

0,01  ((*))

0,015

0900030

Cigoriņu saknes

0,09 (+)

0,01  ((*))

0900990

Citi (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

(+)

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

0,02  ((*))(+)

1011010

Muskuļi

0,8

(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1011020

Taukaudi

2

(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1011030

Aknas

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011040

Nieres

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011990

Citi (2)

0,02  ((*))

(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1012020

Taukaudi

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

(+)

1012030

Aknas

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

(+)

1012040

Nieres

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

(+)

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1012990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1013020

Taukaudi

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1013030

Aknas

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013040

Nieres

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1014020

Taukaudi

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1014030

Aknas

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014040

Nieres

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1015020

Taukaudi

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3

(+)

1015030

Aknas

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

(+)

1015040

Nieres

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

(+)

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1015990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,02  ((*))(+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1016010

Muskuļi

0,02  ((*))

(+)

0,02  ((*))

(+)

1016020

Taukaudi

0,05

(+)

0,02  ((*))

(+)

(+)

1016030

Aknas

0,05

(+)

0,2

(+)

(+)

1016040

Nieres

0,02  ((*))

0,2

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

(+)

0,2

1016990

Citi (2)

0,02  ((*))

(+)

0,02  ((*))

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1017020

Taukaudi

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3

1017030

Aknas

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017040

Nieres

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017990

Citi (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1020000

Piens

0,2

0,02  ((*))(+)

0,01  ((*))

0,015

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,05 (+)

0,02  ((*))

1020010

Liellopi

(+)

(+)

1020020

Aitas

(+)

(+)

1020030

Kazas

(+)

(+)

1020040

Zirgi

(+)

1020990

Citi (2)

(+)

1030000

Putnu olas

0,05

0,02  ((*))(+)

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

0,02  ((*))

1030010

Vistas

(+)

(+)

(+)

1030020

Pīles

(+)

(+)

(+)

1030030

Zosis

(+)

(+)

(+)

1030040

Paipalas

(+)

(+)

(+)

1030990

Citi (2)

(+)

(+)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Biksafēns (R) (F)

(R) Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: biksafēns – kods 1000000, izņemot 1040000: biksafēna un dezmetilbiksafēna summa, izteikta kā biksafēns

(F) Taukos šķīstošs

MAL iegūti no augsekas kultūrām.

0213010 Galda bietes

0213020 Burkāni

0213030 Sakņu selerijas

0213040 Mārrutki

0213050 Topinambūri

0213060 Pastinaki

0213070 Sakņu pētersīļi

0213080 Redīsi

0213090 Puravlapu plostbārži

0213100 Kāļi

0213110 Rāceņi

0633010 Baldriāns

0633020 Žeņšeņs

0900010 Cukurbiešu saknes

0900030 Cigoriņu saknes

Ciprodinils (R) (F)

(R) Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: Ciprodinils – kods 1000000, izņemot 1020000, 1040000: Ciprodinils (ciprodinila un (brīvā) CGA 304075 summa, izteikta kā ciprodinils)\n\rCiprodinils-1020000: Ciprodinils (ciprodinila un (brīvā un konjugētā) CGA 304075 summa, izteikta kā ciprodinils)

(F) Taukos šķīstošs

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskām un/vai apstiprinošām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 14. martam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0120010 Mandeles

0633000 c) saknēm

0633010 Baldriāns

0633020 Žeņšeņs

0633990 Citi (2)

0840010 Lakricas sakne

0840030 Kurkuma

0840990 Citi (2)

1000000 DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000 Audi

1011000 a) cūku

1011010 Muskuļi

1011020 Taukaudi

1011030 Aknas

1011040 Nieres

1011050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990 Citi (2)

1012000 b) liellopu

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1012050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990 Citi (2)

1013000 c) aitu

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1013050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990 Citi (2)

1014000 d) kazu

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1014050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990 Citi (2)

1015000 e) zirgu

1015010 Muskuļi

1015020 Taukaudi

1015030 Aknas

1015040 Nieres

1015050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990 Citi (2)

1016000 f) mājputnu

1016010 Muskuļi

1016020 Taukaudi

1016030 Aknas

1016050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990 Citi (2)

1017000 g) citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010 Muskuļi

1017020 Taukaudi

1017030 Aknas

1017040 Nieres

1017050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990 Citi (2)

1020000 Piens

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1030000 Putnu olas

1030010 Vistas

1030020 Pīles

1030030 Zosis

1030040 Paipalas

1030990 Citi (2)

Fenheksamīds (F)

(F) Taukos šķīstošs

Fenpikoksamīds (R) (F)

(R) Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: fenpikoksamīds – kods 1000000, izņemot 1040000: X12326349, izteikts kā fenpikoksamīds

(F) Taukos šķīstošs

Fenpiroksimāts (R) (F) (A)

(R) Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: Fenpiroksimāts – kods 1012030, 1012040, 1013030, 1013040, 1014030, 1014040, 1015030, 1015040, 1017030, 1017040: fenpiroksimāts (M-3 metabolīts, izteikts kā fenpiroksimāts (F))

(F) Taukos šķīstošs

(A) (A) ES references laboratorijas konstatēja, ka atsauces standarts attiecībā uz M-3 metabolītu nav komerciāli pieejams. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto atsauces standarta komerciālo pieejamību līdz 2018. gada 7. aprīlim vai minētā atsauces standarta trūkumu, ja tas līdz norādītajam datumam nav komerciāli pieejams.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem un par atlieku īpašībām apstrādātās precēs nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2019. gada 7. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0110000 Citrusaugļi

0110010 Greipfrūti

0110020 Apelsīni

0110030 Citroni

0110040 Laimi

0110050 Mandarīni

0110990 Citi (2)

0130010 Āboli

0130020 Bumbieri

0140010 Aprikozes

0140020 Ķirši (saldie)

0140040 Plūmes

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku īpašībām pārstrādātās precēs nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2019. gada 7. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0130030 Cidonijas

0130040 Mespili

0130050 Lokvas / Japānas mespili

0140030 Persiki

0151010 Galda vīnogas

0151020 Vīna vīnogas

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par metabolismu augsekas kultūrās un par atlieku īpašībām apstrādātās precēs nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2019. gada 7. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0153010 Kazenes

0153030 Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0154010 Zilenes

0154030 Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040 Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050 Mežrožu paaugļi

0154060 Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070 Vilkābeles ogas

0154080 Plūškoka ogas

0260010 Pupas (ar pākstīm)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem, metabolismu augsekas kultūrās un atlieku īpašībām apstrādātās precēs nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2019. gada 7. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0153020 Ziemeļu kaulenes

0154020 Dzērvenes

0231020 Dārzeņpipari/paprika

0232010 Gurķi

0232020 Pipargurķīši

0232030 Tumšzaļie kabači

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par metabolismu, analītiskajām metodēm, metabolismu augsekas kultūrās un atlieku īpašībām apstrādātās precēs nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2019. gada 7. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0700000 APIŅI

Izoksaflutols (izoksaflutola un tā diketonitrila metabolīta summa, izteikta kā izoksaflutols)

(O) RPA 202248 ir 2-ciān-3-ciklopropil-1-(2-metilsulfonil-4-trifluorometilfenil) propān-1,3-dions. RPA 203328 ir 2-metānsulfonil-4-trifluormetilbenzoskābe.

Mandipropamīds (jebkāda veidojošo izomēru attiecība)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par metabolītu toksiskumu nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 11. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0220020 Sīpoli

0220040 Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 11. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0231010 Tomāti

0232030 Tumšzaļie kabači

Metoksifenozīds (F)D

(F) Taukos šķīstošs

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0231030 Baklažāni

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1011000 a) cūku

1011010 Muskuļi

1011020 Taukaudi

1011030 Aknas

1011040 Nieres

1011050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990 Citi (2)

1012000 b) liellopu

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1012050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990 Citi (2)

1013000 c) aitu

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1013050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990 Citi (2)

1014000 d) kazu

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1014050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990 Citi (2)

1016010 Muskuļi

1016020 Taukaudi

1016030 Aknas

1020000 Piens

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1020040 Zirgi

1020990 Citi (2)

1030000 Putnu olas

1030010 Vistas

1030020 Pīles

1030030 Zosis

1030040 Paipalas

1030990 Citi (2)

Spinetorams (spinetorama-J un spinetorama-L summa) (F) (A)

(F) Taukos šķīstošs

(A) ES references laboratorijas konstatēja, ka atsauces standarts attiecībā uz spinetoramu-J un spinetoramu-L nav komerciāli pieejams. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto atsauces standarta komerciālo pieejamību līdz 2022. gada 7. jūlijam vai minētā atsauces standarta trūkumu, ja tas līdz norādītajam datumam nav komerciāli pieejams.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija pirmajā teikumā minēto informāciju ņems vērā, ja tā iesniegta līdz 2025. gada 2. jūnijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0120010 Mandeles

0120020 Brazīlijas rieksti

0120030 Indijas rieksti

0120040 Kastaņi

0120050 Kokosrieksti

0120060 Lazdu rieksti

0120070 Makadāmijas rieksti

0120080 Pekanrieksti

0120090 Pīniju rieksti

0120100 Pistācijas

0120110 Valrieksti

0161030 Galda olīvas

0401070 Sojas pupas

0401090 Kokvilnas sēklas

0402010 Olīvas eļļas ražošanai

0500030 Kukurūza

0500060 Rīsi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1015020 Taukaudi

1015030 Aknas

1015040 Nieres

1016020 Taukaudi

1016030 Aknas

1030010 Vistas

1030020 Pīles

1030030 Zosis

1030040 Paipalas

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija pirmajā teikumā minēto informāciju ņems vērā, ja tā iesniegta līdz 2025. gada 2. jūnijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0130010 Āboli

0130020 Bumbieri

0130030 Cidonijas

0130040 Mespili

0130050 Lokvas / Japānas mespili

0140010 Aprikozes

0151010 Galda vīnogas

0151020 Vīna vīnogas

0153010 Kazenes

0153020 Ziemeļu kaulenes

0154020 Dzērvenes

0154040 Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050 Mežrožu paaugļi

0154060 Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070 Vilkābeles ogas

0154080 Plūškoka ogas”.

---

((*))  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

(*)

(1)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

1

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1070

(2023. gada 1. jūnijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 17. pantu un 50. pantu 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 952/2013 (turpmāk “kodekss” jeb “SMK”) 6. panta 1. punkts nosaka, ka visa informācijas apmaiņa starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp dalībvalstu uzņēmējiem un muitas dienestiem, piemēram, attiecībā uz deklarācijām, iesniegumiem vai lēmumiem, kā arī šādas informācijas glabāšana, kā paredzēts Savienības tiesību aktos muitas jomā, jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 952/2013 (turpmāk “kodekss” jeb “SMK”) 6. panta 1. punkts nosaka, ka visa informācijas apmaiņa starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp dalībvalstu uzņēmējiem un muitas dienestiem, piemēram, attiecībā uz deklarācijām, iesniegumiem vai lēmumiem, kā arī šādas informācijas glabāšana, kā paredzēts Savienības tiesību aktos muitas jomā, jāveic, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes.

| (2) | Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/2151 (2) ir noteikta darba programma, saskaņā ar kuru paredzēts ieviest kodeksa piemērošanai nepieciešamās elektroniskās sistēmas, ko paredzēts izstrādāt minētā īstenošanas lēmuma pielikuma II iedaļā uzskaitīto projektu ietvaros. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/2151 (2) ir noteikta darba programma, saskaņā ar kuru paredzēts ieviest kodeksa piemērošanai nepieciešamās elektroniskās sistēmas, ko paredzēts izstrādāt minētā īstenošanas lēmuma pielikuma II iedaļā uzskaitīto projektu ietvaros.

| (3) | Būtu jānosaka svarīgi tehniskie noteikumi par šo elektronisko sistēmu darbību, piemēram, noteikumi par elektronisko sistēmu izstrādi, testēšanu un ieviešanu, kā arī par uzturēšanu un izmaiņu veikšanu tajās. Būtu jāparedz arī noteikumi par datu aizsardzību, datu atjaunināšanu, datu apstrādes ierobežojumiem un sistēmu īpašniekiem un drošību. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jānosaka svarīgi tehniskie noteikumi par šo elektronisko sistēmu darbību, piemēram, noteikumi par elektronisko sistēmu izstrādi, testēšanu un ieviešanu, kā arī par uzturēšanu un izmaiņu veikšanu tajās. Būtu jāparedz arī noteikumi par datu aizsardzību, datu atjaunināšanu, datu apstrādes ierobežojumiem un sistēmu īpašniekiem un drošību.

| (4) | Lai aizsargātu Savienības, dalībvalstu un uzņēmēju tiesības un intereses, ir svarīgi noteikt procedūras noteikumus un paredzēt alternatīvus risinājumus, kas izmantojami elektronisko sistēmu īslaicīgu darbības traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai aizsargātu Savienības, dalībvalstu un uzņēmēju tiesības un intereses, ir svarīgi noteikt procedūras noteikumus un paredzēt alternatīvus risinājumus, kas izmantojami elektronisko sistēmu īslaicīgu darbības traucējumu gadījumā.

| (5) | Ar Eiropas Savienības Muitas tirgotāju portālu (ESMTP), kas sākotnēji tika izstrādāts SMK projektu “Atzītais uzņēmējs (AEO)”, “Eiropas saistošā izziņa par tarifu (ESIT)” un “Informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām (INF SP)” ietvaros, ir paredzēts sniegt uzņēmējiem un citām personām unikālu piekļuves punktu un nodrošināt piekļuvi katram no īpašajiem tirgotāju portāliem, kas izstrādāti to saistītajām sistēmām. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Savienības Muitas tirgotāju portālu (ESMTP), kas sākotnēji tika izstrādāts SMK projektu “Atzītais uzņēmējs (AEO)”, “Eiropas saistošā izziņa par tarifu (ESIT)” un “Informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām (INF SP)” ietvaros, ir paredzēts sniegt uzņēmējiem un citām personām unikālu piekļuves punktu un nodrošināt piekļuvi katram no īpašajiem tirgotāju portāliem, kas izstrādāti to saistītajām sistēmām.

| (6) | Ar muitas lēmumu sistēmu (MLS), kas izstrādāta SMK projekta “Muitas lēmumi” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts visā Savienībā saskaņot procesus, kas attiecas uz muitas lēmumu pieteikumiem, lēmumu pieņemšanu un lēmumu pārvaldību, izmantojot vienīgi elektroniskās datu apstrādes metodes. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē minēto elektronisko sistēmu. Sistēmas darbības joma būtu jānosaka, ņemot vērā tos muitas lēmumus, par kuriem tiks iesniegts pieteikums, kuri tiks pieņemti un pārvaldīti, izmantojot minēto sistēmu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par sistēmas kopīgajiem komponentiem (ES tirgotāju portāls, centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma un klientu datu pakalpojumi) un valstu komponentiem (valsts tirgotāju portāls un valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma), norādot attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes. |
| --- | --- |

(6)

Ar muitas lēmumu sistēmu (MLS), kas izstrādāta SMK projekta “Muitas lēmumi” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts visā Savienībā saskaņot procesus, kas attiecas uz muitas lēmumu pieteikumiem, lēmumu pieņemšanu un lēmumu pārvaldību, izmantojot vienīgi elektroniskās datu apstrādes metodes. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē minēto elektronisko sistēmu. Sistēmas darbības joma būtu jānosaka, ņemot vērā tos muitas lēmumus, par kuriem tiks iesniegts pieteikums, kuri tiks pieņemti un pārvaldīti, izmantojot minēto sistēmu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par sistēmas kopīgajiem komponentiem (ES tirgotāju portāls, centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma un klientu datu pakalpojumi) un valstu komponentiem (valsts tirgotāju portāls un valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma), norādot attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes.

| (7) | Ar vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (VLPDP) sistēmu, kas izstrādāta projekta “Uzņēmēja tieša piekļuve Eiropas informācijas sistēmām (Vienotā lietotāju pārvaldība un digitālais paraksts)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts pārvaldīt uzņēmēju un citu personu autentificēšanas un piekļuves verificēšanas procesu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par šīs sistēmas darbības jomu un iezīmēm, nosakot sistēmas dažādos komponentus (kopīgie un valstu komponenti), attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes. |
| --- | --- |

(7)

Ar vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (VLPDP) sistēmu, kas izstrādāta projekta “Uzņēmēja tieša piekļuve Eiropas informācijas sistēmām (Vienotā lietotāju pārvaldība un digitālais paraksts)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts pārvaldīt uzņēmēju un citu personu autentificēšanas un piekļuves verificēšanas procesu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par šīs sistēmas darbības jomu un iezīmēm, nosakot sistēmas dažādos komponentus (kopīgie un valstu komponenti), attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes.

| (8) | Ar Eiropas saistošās izziņas par tarifu (ESIT) sistēmu, ko jaunina SMK projekta “Saistošā izziņa par tarifu (SIT)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts saskaņot procesus saistībā ar SIT lēmumu pieteikumiem, lēmumu pieņemšanu un pārvaldību atbilstoši kodeksa prasībām, izmantojot tikai elektroniskās datu apstrādes metodes. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē minēto sistēmu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par sistēmas kopīgajiem komponentiem (ES tirgotāju portāls, centrālā ESIT sistēma un SIT lietošanas pārraudzība) un valstu komponentiem (valsts tirgotāju portāls un valsts SIT sistēma), norādot attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes. Turklāt projekta mērķis ir vienkāršot SIT obligātā izmantojuma pārraudzību un SIT pagarinātā izmantojuma pārraudzību un pārvaldību. |
| --- | --- |

(8)

Ar Eiropas saistošās izziņas par tarifu (ESIT) sistēmu, ko jaunina SMK projekta “Saistošā izziņa par tarifu (SIT)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts saskaņot procesus saistībā ar SIT lēmumu pieteikumiem, lēmumu pieņemšanu un pārvaldību atbilstoši kodeksa prasībām, izmantojot tikai elektroniskās datu apstrādes metodes. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē minēto sistēmu. Būtu jāparedz detalizēti noteikumi par sistēmas kopīgajiem komponentiem (ES tirgotāju portāls, centrālā ESIT sistēma un SIT lietošanas pārraudzība) un valstu komponentiem (valsts tirgotāju portāls un valsts SIT sistēma), norādot attiecīgās funkcijas un to savstarpējās saiknes. Turklāt projekta mērķis ir vienkāršot SIT obligātā izmantojuma pārraudzību un SIT pagarinātā izmantojuma pārraudzību un pārvaldību.

| (9) | Ar uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (EORI) sistēmu, kuru jaunina SMK projekta “Uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas sistēmas jaunināšana (EORI 2)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt esošo transeiropas EORI sistēmu, kura ļauj reģistrēt un identificēt Savienības un trešo valstu uzņēmējus un citas personas, lai piemērotu Savienības tiesību aktus muitas jomā. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē sistēmu, precizējot komponentus (centrālā EORI sistēma un valsts EORI sistēmas) un informāciju par EORI sistēmas lietošanu. |
| --- | --- |

(9)

Ar uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (EORI) sistēmu, kuru jaunina SMK projekta “Uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas sistēmas jaunināšana (EORI 2)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt esošo transeiropas EORI sistēmu, kura ļauj reģistrēt un identificēt Savienības un trešo valstu uzņēmējus un citas personas, lai piemērotu Savienības tiesību aktus muitas jomā. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas reglamentē sistēmu, precizējot komponentus (centrālā EORI sistēma un valsts EORI sistēmas) un informāciju par EORI sistēmas lietošanu.

| (10) | Ar AEO sistēmu, ko jaunina SMK projekta “Atzītie uzņēmēji (AEO)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts uzlabot funkcionālos procesus saistībā ar AEO pieteikumiem un atļaujām un to pārvaldību. Šīs sistēmas mērķis ir arī ieviest elektronisko veidlapu, kas izmantojama AEO pieteikumiem un lēmumiem, un nodrošināt uzņēmējiem ESMTP, kur iesniegt AEO pieteikumus un elektroniski saņemt AEO lēmumus. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi attiecībā uz sistēmas kopīgajiem komponentiem. |
| --- | --- |

(10)

Ar AEO sistēmu, ko jaunina SMK projekta “Atzītie uzņēmēji (AEO)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts uzlabot funkcionālos procesus saistībā ar AEO pieteikumiem un atļaujām un to pārvaldību. Šīs sistēmas mērķis ir arī ieviest elektronisko veidlapu, kas izmantojama AEO pieteikumiem un lēmumiem, un nodrošināt uzņēmējiem ESMTP, kur iesniegt AEO pieteikumus un elektroniski saņemt AEO lēmumus. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi attiecībā uz sistēmas kopīgajiem komponentiem.

| (11) | Ar importa kontroles sistēmu 2 (IKS2), kas izstrādāta IKS2 projekta ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts uzlabot Savienībā ievesto preču drošību un drošumu. Sistēma atbalsta ievešanas kopsavilkuma deklarācijas (ENS) datu vākšanu no dažādiem uzņēmējiem un citām personām, kas darbojas starptautiskajās preču piegādes ķēdēs. Tās mērķis ir atbalstīt visu ar ENS prasību izpildi saistīto informācijas apmaiņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām, izmantojot tirgotāja vienoto saskarni, kas izstrādāta vai nu kā kopīga, vai kā valsts lietotne. Turklāt tās mērķis ir, izmantojot kopēju repozitoriju un saistītus procesus, palīdzēt pirmajām ievešanas muitas iestādēm reāllaikā kopīgi īstenot drošības un drošuma riska analīzi un apmainīties ar riska analīzes rezultātiem starp dalībvalstu muitas dienestiem pirms preču nosūtīšanas no trešām valstīm un/vai pirms to ierašanās Savienības muitas teritorijā. Šī sistēma atbalsta muitas pasākumus, kuru mērķis ir novērst drošuma un drošības riskus, kas konstatēti pēc riska analīzes, tostarp muitas kontroli un kontroles rezultātu apmaiņu, un attiecīgā gadījumā paziņojumus uzņēmējiem un citām personām par konkrētiem pasākumiem, kas tiem jāveic, lai mazinātu riskus. Sistēma palīdz Komisijai un dalībvalstu muitas dienestiem pārraudzīt un novērtēt kodeksā minēto kopīgo drošības un drošuma riska kritēriju un standartu īstenošanu, kā arī kontroles pasākumus un prioritārās kontroles jomas. |
| --- | --- |

(11)

Ar importa kontroles sistēmu 2 (IKS2), kas izstrādāta IKS2 projekta ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts uzlabot Savienībā ievesto preču drošību un drošumu. Sistēma atbalsta ievešanas kopsavilkuma deklarācijas (ENS) datu vākšanu no dažādiem uzņēmējiem un citām personām, kas darbojas starptautiskajās preču piegādes ķēdēs. Tās mērķis ir atbalstīt visu ar ENS prasību izpildi saistīto informācijas apmaiņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām, izmantojot tirgotāja vienoto saskarni, kas izstrādāta vai nu kā kopīga, vai kā valsts lietotne. Turklāt tās mērķis ir, izmantojot kopēju repozitoriju un saistītus procesus, palīdzēt pirmajām ievešanas muitas iestādēm reāllaikā kopīgi īstenot drošības un drošuma riska analīzi un apmainīties ar riska analīzes rezultātiem starp dalībvalstu muitas dienestiem pirms preču nosūtīšanas no trešām valstīm un/vai pirms to ierašanās Savienības muitas teritorijā. Šī sistēma atbalsta muitas pasākumus, kuru mērķis ir novērst drošuma un drošības riskus, kas konstatēti pēc riska analīzes, tostarp muitas kontroli un kontroles rezultātu apmaiņu, un attiecīgā gadījumā paziņojumus uzņēmējiem un citām personām par konkrētiem pasākumiem, kas tiem jāveic, lai mazinātu riskus. Sistēma palīdz Komisijai un dalībvalstu muitas dienestiem pārraudzīt un novērtēt kodeksā minēto kopīgo drošības un drošuma riska kritēriju un standartu īstenošanu, kā arī kontroles pasākumus un prioritārās kontroles jomas.

| (12) | Ar automatizēto eksporta kontroles sistēmu, kas jaunināta SMK projekta “Automatizēta eksporta kontroles sistēma (AES)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt esošo eksporta kontroles sistēmu, lai to saskaņotu ar jaunajām funkcionālajām un datu prasībām, kas noteiktas kodeksā. Turklāt sistēmas mērķis ir piedāvāt visas vajadzīgās funkcionalitātes un aptvert nepieciešamās saskarnes ar atbalsta sistēmām, proti, jauno datorizēto tranzīta sistēmu un akcīzes preču aprites kontroles sistēmu. Turklāt AES atbalsta eksporta centralizētas muitošanas funkcionalitāšu ieviešanu. Tā kā AES ir decentralizēta sistēma, ir jāparedz noteikumi, precizējot sistēmas komponentus un izmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Ar automatizēto eksporta kontroles sistēmu, kas jaunināta SMK projekta “Automatizēta eksporta kontroles sistēma (AES)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt esošo eksporta kontroles sistēmu, lai to saskaņotu ar jaunajām funkcionālajām un datu prasībām, kas noteiktas kodeksā. Turklāt sistēmas mērķis ir piedāvāt visas vajadzīgās funkcionalitātes un aptvert nepieciešamās saskarnes ar atbalsta sistēmām, proti, jauno datorizēto tranzīta sistēmu un akcīzes preču aprites kontroles sistēmu. Turklāt AES atbalsta eksporta centralizētas muitošanas funkcionalitāšu ieviešanu. Tā kā AES ir decentralizēta sistēma, ir jāparedz noteikumi, precizējot sistēmas komponentus un izmantošanu.

| (13) | Ar jauno datorizēto tranzīta sistēmu, kas jaunināta SMK projekta “Jaunā datorizētā tranzīta sistēma (NCTS)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt esošo NCTS 4. posmu, lai to saskaņotu ar jaunajām funkcionālajām un datu prasībām, kas noteiktas kodeksā. Turklāt šīs sistēmas mērķis ir piedāvāt jaunas funkcionalitātes, kas minētas kodeksā, un aptvert nepieciešamās saskarnes ar atbalsta sistēmām un AES. Tā kā NCTS ir decentralizēta sistēma, ir jāparedz noteikumi, precizējot sistēmas komponentus un izmantošanu. |
| --- | --- |

(13)

Ar jauno datorizēto tranzīta sistēmu, kas jaunināta SMK projekta “Jaunā datorizētā tranzīta sistēma (NCTS)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt esošo NCTS 4. posmu, lai to saskaņotu ar jaunajām funkcionālajām un datu prasībām, kas noteiktas kodeksā. Turklāt šīs sistēmas mērķis ir piedāvāt jaunas funkcionalitātes, kas minētas kodeksā, un aptvert nepieciešamās saskarnes ar atbalsta sistēmām un AES. Tā kā NCTS ir decentralizēta sistēma, ir jāparedz noteikumi, precizējot sistēmas komponentus un izmantošanu.

| (14) | Ar INF SP sistēmu, kas izstrādāta SMK projekta “Informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts izstrādāt jaunu transeiropas sistēmu, lai atbalstītu un racionalizētu INF datu pārvaldības procesus un INF datu elektronisku apstrādi īpašo procedūru jomā. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi, lai precizētu sistēmas komponentus un tās izmantošanu. |
| --- | --- |

(14)

Ar INF SP sistēmu, kas izstrādāta SMK projekta “Informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts izstrādāt jaunu transeiropas sistēmu, lai atbalstītu un racionalizētu INF datu pārvaldības procesus un INF datu elektronisku apstrādi īpašo procedūru jomā. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi, lai precizētu sistēmas komponentus un tās izmantošanu.

| (15) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (3) 36. pantā minētās muitas riska pārvaldības sistēmas mērķis ir sekmēt riska informācijas apmaiņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp minētajiem dienestiem un Komisiju, lai atbalstītu kopējās riska pārvaldības sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (3) 36. pantā minētās muitas riska pārvaldības sistēmas mērķis ir sekmēt riska informācijas apmaiņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp minētajiem dienestiem un Komisiju, lai atbalstītu kopējās riska pārvaldības sistēmas īstenošanu.

| (16) | Ar importa centralizētas muitošanas sistēmu, kas izstrādāta SMK projekta “Importa centralizēta muitošana (CCI)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts radīt iespēju precēm piemērot muitas procedūru, izmantojot centralizētu muitošanu, tādējādi ļaujot uzņēmējiem centralizēt to darījumdarbību no muitas viedokļa. Muitas deklarācijas noformēšana un preču faktiskā izlaišana iesaistītajām muitas iestādēm būtu savstarpēji jākoordinē. Tā kā CCI ir decentralizēta sistēma, ir jāparedz noteikumi, precizējot sistēmas komponentus un izmantošanu. |
| --- | --- |

(16)

Ar importa centralizētas muitošanas sistēmu, kas izstrādāta SMK projekta “Importa centralizēta muitošana (CCI)” ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts radīt iespēju precēm piemērot muitas procedūru, izmantojot centralizētu muitošanu, tādējādi ļaujot uzņēmējiem centralizēt to darījumdarbību no muitas viedokļa. Muitas deklarācijas noformēšana un preču faktiskā izlaišana iesaistītajām muitas iestādēm būtu savstarpēji jākoordinē. Tā kā CCI ir decentralizēta sistēma, ir jāparedz noteikumi, precizējot sistēmas komponentus un izmantošanu.

| (17) | Ar reģistrēto eksportētāju (REX) sistēmu, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 68.–93. pantā, ir paredzēts ļaut eksportētājiem, kuri reģistrēti Savienībā un dažās trešās valstīs, ar kurām Savienībai ir preferenciālais nolīgums, pašiem apliecināt savu preču izcelsmi. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi, lai precizētu sistēmas komponentus un to izmantošanu. REX sistēmā eksportētājiem dokumentā, kas pievienots pieteikumam reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai, sniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (4) 13. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 15. pantā noteikto informāciju, un datu subjektu tiesības attiecībā uz viņu personas datu apstrādi saistībā ar viņu reģistrācijas pieteikumu ir jāīsteno saskaņā ar III nodaļu Regulā (ES) 2016/679 un Regulā (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

(17)

Ar reģistrēto eksportētāju (REX) sistēmu, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 68.–93. pantā, ir paredzēts ļaut eksportētājiem, kuri reģistrēti Savienībā un dažās trešās valstīs, ar kurām Savienībai ir preferenciālais nolīgums, pašiem apliecināt savu preču izcelsmi. Būtu jāizstrādā detalizēti noteikumi, lai precizētu sistēmas komponentus un to izmantošanu. REX sistēmā eksportētājiem dokumentā, kas pievienots pieteikumam reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai, sniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (4) 13. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 15. pantā noteikto informāciju, un datu subjektu tiesības attiecībā uz viņu personas datu apstrādi saistībā ar viņu reģistrācijas pieteikumu ir jāīsteno saskaņā ar III nodaļu Regulā (ES) 2016/679 un Regulā (ES) 2018/1725.

| (18) | Ar Savienības statusa apliecinājuma (PoUS) sistēmu, ko izstrādā SMK PoUS projekta ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts izveidot jaunu Eiropas sistēmu, kurā glabāt, pārvaldīt un izgūt Savienības statusa apliecinājumus T2L/T2LF un muitas preču manifesta (CGM) dokumentu veidā. |
| --- | --- |

(18)

Ar Savienības statusa apliecinājuma (PoUS) sistēmu, ko izstrādā SMK PoUS projekta ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts izveidot jaunu Eiropas sistēmu, kurā glabāt, pārvaldīt un izgūt Savienības statusa apliecinājumus T2L/T2LF un muitas preču manifesta (CGM) dokumentu veidā.

| (19) | Ar Surveillance sistēmu, kas modernizēta SMK projekta Surveillance 3 (SURV3) ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt Surveillance 2+ sistēmu, lai to pielāgotu tādām SMK prasībām kā standartizēta informācijas apmaiņa, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes, un izveidot funkcionalitātes, kas nepieciešamas no dalībvalstīm saņemtās pilnās uzraudzības datu kopas apstrādei un analizēšanai. Surveillance sistēma, kas ir pieejama Komisijai un dalībvalstīm, ietver arī datizraces iespējas un ziņošanas funkcionalitātes. |
| --- | --- |

(19)

Ar Surveillance sistēmu, kas modernizēta SMK projekta Surveillance 3 (SURV3) ietvaros atbilstoši Īstenošanas lēmumam (ES) 2019/2151, ir paredzēts jaunināt Surveillance 2+ sistēmu, lai to pielāgotu tādām SMK prasībām kā standartizēta informācijas apmaiņa, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes, un izveidot funkcionalitātes, kas nepieciešamas no dalībvalstīm saņemtās pilnās uzraudzības datu kopas apstrādei un analizēšanai. Surveillance sistēma, kas ir pieejama Komisijai un dalībvalstīm, ietver arī datizraces iespējas un ziņošanas funkcionalitātes.

| (20) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/414 (6) ir izklāstīti Savienības Muitas kodeksā paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskie noteikumi. Ņemot vērā to, cik daudz izmaiņu būtu nepieciešams veikt minētajā regulā, lai ņemtu vērā faktu, ka REX, PoUS un SURV3 ir sākušas vai sāks darboties, un skaidrības labad Īstenošanas regula (ES) 2021/414 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/414 (6) ir izklāstīti Savienības Muitas kodeksā paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskie noteikumi. Ņemot vērā to, cik daudz izmaiņu būtu nepieciešams veikt minētajā regulā, lai ņemtu vērā faktu, ka REX, PoUS un SURV3 ir sākušas vai sāks darboties, un skaidrības labad Īstenošanas regula (ES) 2021/414 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (21) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību. Gadījumos, kad tiesību aktu muitas jomā piemērošanas mērķiem Savienības elektroniskajās sistēmās ir jāapstrādā personas dati, tie ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 . Uzņēmēju un citu personu personas dati, kurus apstrādā elektroniskajās sistēmās, ir vienīgi tie dati, kas noteikti A pielikuma I sadaļas 1. nodaļas tabulas ar nosaukumu “Datu grupas” 3. grupā – Puses; A pielikuma I sadaļas 2. nodaļas 3. grupā – Puses; B pielikuma II sadaļas 13. grupā – Puses un 12-01. pielikumā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446 (7). |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību. Gadījumos, kad tiesību aktu muitas jomā piemērošanas mērķiem Savienības elektroniskajās sistēmās ir jāapstrādā personas dati, tie ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 . Uzņēmēju un citu personu personas dati, kurus apstrādā elektroniskajās sistēmās, ir vienīgi tie dati, kas noteikti A pielikuma I sadaļas 1. nodaļas tabulas ar nosaukumu “Datu grupas” 3. grupā – Puses; A pielikuma I sadaļas 2. nodaļas 3. grupā – Puses; B pielikuma II sadaļas 13. grupā – Puses un 12-01. pielikumā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446 (7).

| (22) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. pantu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. pantu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

| (23) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(23)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādām centrālajām sistēmām, ko izstrādā vai jaunina šādu Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2151 pielikumā minēto projektu ietvaros:

| a) | muitas lēmumu sistēma (MLS), kas izstrādāta Savienības Muitas kodeksa (turpmāk “kodekss” jeb “SMK”) projekts “Muitas lēmumi” ietvaros; |
| --- | --- |

a)

muitas lēmumu sistēma (MLS), kas izstrādāta Savienības Muitas kodeksa (turpmāk “kodekss” jeb “SMK”) projekts “Muitas lēmumi” ietvaros;

| b) | vienotā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (VLPDP) sistēma, kas izstrādāta projekta “Tirgotāja tieša piekļuve Eiropas informācijas sistēmām (Vienotā lietotāju pārvaldība un digitālais paraksts)” ietvaros; |
| --- | --- |

b)

vienotā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (VLPDP) sistēma, kas izstrādāta projekta “Tirgotāja tieša piekļuve Eiropas informācijas sistēmām (Vienotā lietotāju pārvaldība un digitālais paraksts)” ietvaros;

| c) | Eiropas saistošās izziņas par tarifu (ESIT) sistēma, ko jaunina SMK projekta “Saistošā izziņa par tarifu” (SIT) ietvaros; |
| --- | --- |

c)

Eiropas saistošās izziņas par tarifu (ESIT) sistēma, ko jaunina SMK projekta “Saistošā izziņa par tarifu” (SIT) ietvaros;

| d) | uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (EORI) sistēma, ko jaunina atbilstoši kodeksa prasībām, projekta EORI 2 ietvaros; |
| --- | --- |

d)

uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (EORI) sistēma, ko jaunina atbilstoši kodeksa prasībām, projekta EORI 2 ietvaros;

| e) | atzītā uzņēmēja (AEO) sistēma, ko jaunina atbilstoši kodeksa prasībām AEO jaunināšanas projekta ietvaros; |
| --- | --- |

e)

atzītā uzņēmēja (AEO) sistēma, ko jaunina atbilstoši kodeksa prasībām AEO jaunināšanas projekta ietvaros;

| f) | importa kontroles sistēma 2 (IKS2), kas izstrādāta IKS2 projekta ietvaros; |
| --- | --- |

f)

importa kontroles sistēma 2 (IKS2), kas izstrādāta IKS2 projekta ietvaros;

| g) | informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām (INF SP) sistēma, kas izstrādāta SMK projekta “Informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām” ietvaros; |
| --- | --- |

g)

informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām (INF SP) sistēma, kas izstrādāta SMK projekta “Informācijas lapas (INF) īpašajām procedūrām” ietvaros;

| h) | reģistrēto eksportētāju sistēma (REX sistēma), kas izstrādāta SMK REX projekta ietvaros; |
| --- | --- |

h)

reģistrēto eksportētāju sistēma (REX sistēma), kas izstrādāta SMK REX projekta ietvaros;

| i) | Savienības statusa apliecinājuma (PoUS) sistēma, ko izstrādā SMK projekta PoUS ietvaros; |
| --- | --- |

i)

Savienības statusa apliecinājuma (PoUS) sistēma, ko izstrādā SMK projekta PoUS ietvaros;

| j) | Surveillance sistēma, kas izstrādāta SMK projekta Surveillance 3 (SURV3) ietvaros. |
| --- | --- |

j)

Surveillance sistēma, kas izstrādāta SMK projekta Surveillance 3 (SURV3) ietvaros.

2.   Šo regulu piemēro šādām decentralizētajām sistēmām, ko izstrādā vai jaunina šādu Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2151 pielikumā minēto projektu ietvaros:

| a) | automatizēta eksporta kontroles sistēma (AES), kas izstrādāta atbilstoši kodeksa prasībām AES projekta ietvaros; |
| --- | --- |

a)

automatizēta eksporta kontroles sistēma (AES), kas izstrādāta atbilstoši kodeksa prasībām AES projekta ietvaros;

| b) | jaunā datorizētā tranzīta sistēma (NCTS), kas jaunināta atbilstoši kodeksa prasībām NCTS jaunināšanas projekta ietvaros; |
| --- | --- |

b)

jaunā datorizētā tranzīta sistēma (NCTS), kas jaunināta atbilstoši kodeksa prasībām NCTS jaunināšanas projekta ietvaros;

| c) | importa centralizētās muitošanas sistēma (CCI), kas izstrādāta SMK CCI projekta ietvaros. |
| --- | --- |

c)

importa centralizētās muitošanas sistēma (CCI), kas izstrādāta SMK CCI projekta ietvaros.

3.   Šo regulu piemēro arī šādām centrālajām sistēmām:

| a) | Eiropas Savienības Muitas tirgotāju portāls (ESMTP); |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienības Muitas tirgotāju portāls (ESMTP);

| b) | muitas riska pārvaldības sistēma (CRMS), kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 36. pantā. |
| --- | --- |

b)

muitas riska pārvaldības sistēma (CRMS), kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 36. pantā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

| 1) | “kopīgais komponents” ir elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes, drošības un racionalizācijas nolūkā atzinusi par kopīgu; |
| --- | --- |

1)

“kopīgais komponents” ir elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes, drošības un racionalizācijas nolūkā atzinusi par kopīgu;

| 2) | “valsts komponents” ir elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi; |
| --- | --- |

2)

“valsts komponents” ir elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi;

| 3) | “transeiropas sistēma” ir tādu sadarbības sistēmu kopums, kurās pienākumi sadalīti starp valstu administrācijām un Komisiju, un tā ir izstrādāta sadarbībā ar Komisiju; |
| --- | --- |

3)

“transeiropas sistēma” ir tādu sadarbības sistēmu kopums, kurās pienākumi sadalīti starp valstu administrācijām un Komisiju, un tā ir izstrādāta sadarbībā ar Komisiju;

| 4) | “centrālā sistēma” ir Savienības līmenī izstrādāta transeiropas sistēma, kura sastāv no kopīgiem komponentiem un ir pieejama visām dalībvalstīm un kurai nav nepieciešams izveidot valsts komponentu; |
| --- | --- |

4)

“centrālā sistēma” ir Savienības līmenī izstrādāta transeiropas sistēma, kura sastāv no kopīgiem komponentiem un ir pieejama visām dalībvalstīm un kurai nav nepieciešams izveidot valsts komponentu;

| 5) | “decentralizēta sistēma” ir transeiropas sistēma, ko veido kopīgie un valsts komponenti, kuru pamatā ir kopīgas specifikācijas; |
| --- | --- |

5)

“decentralizēta sistēma” ir transeiropas sistēma, ko veido kopīgie un valsts komponenti, kuru pamatā ir kopīgas specifikācijas;

| 6) | “EU Login” ir Komisijas lietotāju autentificēšanas sistēma, kas ļauj pilnvarotiem lietotājiem droši piekļūt plašam Komisijas tīmekļa pakalpojumu klāstam; |
| --- | --- |

6)

“EU Login” ir Komisijas lietotāju autentificēšanas sistēma, kas ļauj pilnvarotiem lietotājiem droši piekļūt plašam Komisijas tīmekļa pakalpojumu klāstam;

EU Login

3. pants

Elektronisko sistēmu kontaktpunkti

Lai nodrošinātu informācijas apmaiņas elektronisko sistēmu koordinētu izstrādi, ekspluatāciju un uzturēšanu, Komisija un dalībvalstis katrai šīs regulas 1. pantā minētajai elektroniskajai sistēmai norīko kontaktpunktus.

Tās paziņo viena otrai informāciju par šiem kontaktpunktiem un nekavējoties informē viena otru par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

II NODAĻA

ES Muitas tirgotāju portāls

4. pants

ESMTP mērķis un struktūra

ESMTP uzņēmējiem un citām personām nodrošina unikālu ieejas punktu, lai piekļūtu šīs regulas 6. panta 1. punktā minētajiem transeiropas sistēmu īpašajiem tirgotāju portāliem.

5. pants

Autentificēšana un piekļuve ESMTP

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESMTP veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve ESMTP, to amata pilnvaras rīkoties reģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu. Minētās pilnvaras nereģistrē nolūkā piekļūt šīs regulas 95. pantā minētajam ES īpašajam tirgotāju portālam PoUS vajadzībām vai nolūkā piekļūt šīs regulas 45. pantā minētajai kopīgajai tirgotāja saskarnei IKS2 vajadzībām.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESMTP kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESMTP veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

6. pants

ESMTP izmantošana

1.   ESMTP nodrošina piekļuvi attiecīgi šīs regulas 24., 38., 67., 82. un 95. pantā minēto transeiropas sistēmu ESIT, AEO, INF, REX un PoUS īpašajiem tirgotāju portāliem, kā arī šīs regulas 45. pantā minētajai kopīgajai tirgotāju saskarnei IKS2 vajadzībām.

2.   ESMTP izmanto informācijas apmaiņai starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām par pieprasījumiem, pieteikumiem, atļaujām un lēmumiem, kas saistīti ar ESIT, AEO, INF, REX sistēmu un PoUS.

3.   ESMTP var izmantot informācijas apmaiņai starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām par ievešanas kopsavilkuma deklarācijām un attiecīgā gadījumā par to labojumiem, saistībā ar tām izdotiem pieprasījumiem un to atzīšanu par nederīgu saistībā ar IKS2.

III NODAĻA

Muitas lēmumu sistēma

7. pants

MLS mērķis un struktūra

1.   MLS nodrošina saziņu starp Komisiju, dalībvalstu muitas dienestiem, uzņēmējiem un citām personām nolūkā iesniegt un apstrādāt šīs regulas 8. panta 1. punktā minētos pieteikumus un lēmumus, kā arī pārvaldīt ar atļaujām saistītos lēmumus, proti, labojumus, atcelšanu, anulēšanu un apturēšanu.

2.   MLS ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | ES tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

ES tirgotāju portāls;

| b) | centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma (“centrālā MLPS”); |
| --- | --- |

b)

centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma (“centrālā MLPS”);

| c) | klientu datu pakalpojumi (KDS). |
| --- | --- |

c)

klientu datu pakalpojumi (KDS).

3.   Dalībvalstis var izveidot šādus valsts komponentus:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma (“valsts MLPS”). |
| --- | --- |

b)

valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma (“valsts MLPS”).

8. pants

MLS izmantošana

1.   MLS izmanto, lai iesniegtu un apstrādātu turpmāk minēto atļauju pieteikumus, kā arī pārvaldītu ar pieteikumiem vai atļaujām saistītos lēmumus:

| a) | kodeksa 73. pantā minētā atļauja vienkāršoti noteikt summas, kas iekļaujamas preču muitas vērtībā; |
| --- | --- |

a)

kodeksa 73. pantā minētā atļauja vienkāršoti noteikt summas, kas iekļaujamas preču muitas vērtībā;

| b) | kodeksa 95. pantā minētā atļauja sniegt vispārēju galvojumu, ieskaitot iespējamu samazinājumu vai atbrīvojumu; |
| --- | --- |

b)

kodeksa 95. pantā minētā atļauja sniegt vispārēju galvojumu, ieskaitot iespējamu samazinājumu vai atbrīvojumu;

| c) | kodeksa 110. pantā minētā atļauja atlikt maksājamā nodokļa samaksu, ja atļauja netiek piešķirta attiecībā uz vienu atsevišķu operāciju; |
| --- | --- |

c)

kodeksa 110. pantā minētā atļauja atlikt maksājamā nodokļa samaksu, ja atļauja netiek piešķirta attiecībā uz vienu atsevišķu operāciju;

| d) | kodeksa 148. pantā minētā atļauja veikt pagaidu uzglabāšanas vietu darbību; |
| --- | --- |

d)

kodeksa 148. pantā minētā atļauja veikt pagaidu uzglabāšanas vietu darbību;

| e) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 120. pantā minētā atļauja izveidot regulāru kuģu satiksmi; |
| --- | --- |

e)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 120. pantā minētā atļauja izveidot regulāru kuģu satiksmi;

| f) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 128. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā izdevēja statusu; |
| --- | --- |

f)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 128. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā izdevēja statusu;

| g) | kodeksa 166. panta 2. punktā minētā atļauja regulāri izmantot vienkāršoto deklarāciju; |
| --- | --- |

g)

kodeksa 166. panta 2. punktā minētā atļauja regulāri izmantot vienkāršoto deklarāciju;

| h) | kodeksa 179. pantā minētā centralizētās muitošanas atļauja; |
| --- | --- |

h)

kodeksa 179. pantā minētā centralizētās muitošanas atļauja;

| i) | kodeksa 182. pantā minētā atļauja iesniegt muitas deklarāciju ar ierakstu deklarētāja reģistros, tostarp attiecībā uz eksporta procedūru; |
| --- | --- |

i)

kodeksa 182. pantā minētā atļauja iesniegt muitas deklarāciju ar ierakstu deklarētāja reģistros, tostarp attiecībā uz eksporta procedūru;

| j) | kodeksa 185. pantā minētā atļauja veikt pašnovērtējumu; |
| --- | --- |

j)

kodeksa 185. pantā minētā atļauja veikt pašnovērtējumu;

| k) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 155. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā banānu svērēja statusu; |
| --- | --- |

k)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 155. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā banānu svērēja statusu;

| l) | kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot ievešanas pārstrādei procedūru; |
| --- | --- |

l)

kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot ievešanas pārstrādei procedūru;

| m) | kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot izvešanas pārstrādei procedūru; |
| --- | --- |

m)

kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot izvešanas pārstrādei procedūru;

| n) | kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot galapatēriņa procedūru; |
| --- | --- |

n)

kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot galapatēriņa procedūru;

| o) | kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot pagaidu ievešanas procedūru; |
| --- | --- |

o)

kodeksa 211. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja izmantot pagaidu ievešanas procedūru;

| p) | kodeksa 211. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā atļauja veikt uzglabāšanas vietu darbību preču uzglabāšanai muitas noliktavā; |
| --- | --- |

p)

kodeksa 211. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā atļauja veikt uzglabāšanas vietu darbību preču uzglabāšanai muitas noliktavā;

| q) | kodeksa 230. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā saņēmēja statusu TIR operācijas nolūkos; |
| --- | --- |

q)

kodeksa 230. pantā minētā atļauja attiecībā uz atzītā saņēmēja statusu TIR operācijas nolūkos;

| r) | kodeksa 233. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja attiecībā uz atzītā nosūtītāja statusu Savienības tranzīta nolūkos; |
| --- | --- |

r)

kodeksa 233. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētā atļauja attiecībā uz atzītā nosūtītāja statusu Savienības tranzīta nolūkos;

| s) | kodeksa 233. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētā atļauja attiecībā uz atzītā saņēmēja statusu Savienības tranzīta nolūkos; |
| --- | --- |

s)

kodeksa 233. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētā atļauja attiecībā uz atzītā saņēmēja statusu Savienības tranzīta nolūkos;

| t) | kodeksa 233. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētā atļauja izmantot īpaša veida plombas; |
| --- | --- |

t)

kodeksa 233. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētā atļauja izmantot īpaša veida plombas;

| u) | kodeksa 233. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētā atļauja izmantot tranzīta deklarāciju ar samazinātām datu prasībām; |
| --- | --- |

u)

kodeksa 233. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētā atļauja izmantot tranzīta deklarāciju ar samazinātām datu prasībām;

| v) | kodeksa 233. panta 4. punkta e) apakšpunktā minētā atļauja par muitas deklarāciju izmantot elektronisko transporta dokumentu. |
| --- | --- |

v)

kodeksa 233. panta 4. punkta e) apakšpunktā minētā atļauja par muitas deklarāciju izmantot elektronisko transporta dokumentu.

2.   MLS kopīgos komponentus izmanto attiecībā uz 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldību, ja minētās atļaujas vai lēmumi var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī.

3.   Dalībvalsts var nolemt, ka MLS kopīgos komponentus var izmantot attiecībā uz 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldību, ja minētās atļaujas vai lēmumi rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī.

4.   MLS neizmanto pieteikumiem, atļaujām un lēmumiem, kas nav uzskaitīti 1. punktā.

9. pants

Autentificēšana un piekļuve MLS

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu MLS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve MLS kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties reģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu MLS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu MLS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

10. pants

ES tirgotāju portāls

1.   ES tirgotāju portāls ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts MLS.

2.   ES tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo MLPS, kā arī ar valstu MLPS, ja dalībvalstis tās ir izveidojušas.

3.   ES tirgotāju portālu izmanto šīs regulas 8. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, ja minētās atļaujas vai lēmumi var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī.

4.   Dalībvalsts var nolemt, ka ES tirgotāju portālu var izmantot šīs regulas 8. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, ja minētās atļaujas vai lēmumi rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī.

Ja dalībvalsts pieņem lēmumu izmantot ES tirgotāju portālu attiecībā uz atļaujām vai lēmumiem, kas rada ietekmi tikai šajā dalībvalstī, tā par to informē Komisiju.

11. pants

Centrālā MLPS

1.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto centrālo MLPS šīs regulas 8. panta 1. punktā minēto pieteikumu un atļauju apstrādei, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

2.   Centrālajai MLPS ir nodrošināta sadarbspēja ar ES tirgotāju portālu, šīs regulas 13. pantā minētajiem klientu datu pakalpojumiem un valstu MLPS, ja dalībvalstis tās ir izveidojušas.

12. pants

Dalībvalstu muitas dienestu savstarpējā apspriede, izmantojot MLPS

Ja dalībvalsts muitas dienestam pirms lēmuma pieņemšanas par šīs regulas 8. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem vai atļaujām ir nepieciešams apspriesties ar citas dalībvalsts muitas dienestu, tas izmanto centrālo MLPS.

13. pants

Klientu datu pakalpojumi

1.   Klientu datu pakalpojumus izmanto, lai centralizēti glabātu datus attiecībā uz 8. panta 1. punktā minētajām atļaujām, kā arī lēmumiem, kas saistīti ar minētajām atļaujām, un šie pakalpojumi dod iespēju citās elektroniskajās sistēmās, kuras izveidotas kodeksa 16. panta mērķiem, aplūkot, replicēt un validēt minētās atļaujas.

2.   Klientu datu pakalpojumus izmanto, lai centralizēti glabātu datus, kas saistīti ar reģistrāciju šīs regulas 80. un 87. pantā minētajās REX sistēmās, un šie pakalpojumi dod iespēju minētos reģistrācijas datus aplūkot, replicēt un validēt citās elektroniskajās sistēmās, kuras izveidotas kodeksa 16. panta mērķiem. Andora, Norvēģija, Sanmarīno, Šveice un Turcija minētos pakalpojumus izmanto, lai glabātu no savas valsts reģistrētajiem uzņēmējiem iegūtos datus un aplūkotu, replicētu un validētu datus, kas iegūti no dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas un no trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētās REX sistēmas, savu attiecīgo vispārējās preferenču sistēmas shēmu vajadzībām.

3.   Klientu datu pakalpojumus izmanto, lai glabātu no EORI, ESIT un AEO sistēmas iegūtos datus, un šie pakalpojumi dod iespēju aplūkot, replicēt un validēt minētos datus citās elektroniskajās sistēmās, kuras izveidotas kodeksa 16. panta mērķiem.

14. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Valsts tirgotāju portāls (ja ir izveidots) ir uzņēmēju un citu personu papildu ieejas punkts MLS.

2.   Attiecībā uz šīs regulas 8. panta 1. punktā minētajiem pieteikumiem un atļaujām, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldību, ja minētās atļaujas vai lēmumi var radīt ietekmi vairāk nekā vienā dalībvalstī, uzņēmēji un citas personas var izvēlēties, vai izmantot valsts tirgotāju portālu (ja ir izveidots) vai ES tirgotāju portālu.

3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts MLPS, ja tā ir izveidota.

4.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, tā par to informē Komisiju.

15. pants

Valsts MLPS

1.   Valsts MLPS (ja ir izveidota) ir sistēma, ko tās izveides dalībvalsts muitas dienests izmanto šīs regulas 8. panta 1. punktā minēto pieteikumu un atļauju apstrādei, kā arī ar minētajiem pieteikumiem un atļaujām saistīto lēmumu pārvaldībai, ar nolūku pārbaudīt, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

2.   Valsts MLPS ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo MLPS šīs regulas 12. pantā minētās dalībvalstu muitas dienestu savstarpējās apspriedes mērķiem.

IV NODAĻA

Vienotā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta sistēma

16. pants

VLPDP sistēmas mērķis un struktūra

1.   VLPDP sistēma nodrošina saziņu starp Komisiju un šīs regulas 20. pantā minētajām dalībvalstu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmām nolūkā nodrošināt Komisijas darbiniekiem, uzņēmējiem un citām personām drošu un autorizētu piekļuvi elektroniskajām sistēmām.

2.   VLPDP sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | piekļuves pārvaldības sistēma; |
| --- | --- |

a)

piekļuves pārvaldības sistēma;

| b) | administrācijas pārvaldības sistēma. |
| --- | --- |

b)

administrācijas pārvaldības sistēma.

3.   Katra dalībvalstis izveido identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmu, kas ir VLPDP sistēmas valsts komponents.

17. pants

VLPDP sistēmas izmantošana

VLPDP sistēmu izmanto, lai nodrošinātu šādu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu:

| a) | uzņēmējiem un citām personām nolūkā piekļūt ESMTP, MLS kopīgajiem komponentiem, ESIT sistēmai, AEO sistēmai, INF SP sistēmai, REX sistēmai, PoUS sistēmai un IKS2; |
| --- | --- |

a)

uzņēmējiem un citām personām nolūkā piekļūt ESMTP, MLS kopīgajiem komponentiem, ESIT sistēmai, AEO sistēmai, INF SP sistēmai, REX sistēmai, PoUS sistēmai un IKS2;

INF SP

REX

PoUS

| b) | Komisijas darbiniekiem nolūkā piekļūt ESMTP, MLS kopīgajiem komponentiem, ESIT sistēmai, EORI sistēmai, AEO sistēmai, IKS2, AES, NCTS, CRMS, CCI, REX sistēmai, PoUS sistēmai un INF SP sistēmai nolūkā uzturēt un pārvaldīt VLPDP sistēmu. |
| --- | --- |

b)

Komisijas darbiniekiem nolūkā piekļūt ESMTP, MLS kopīgajiem komponentiem, ESIT sistēmai, EORI sistēmai, AEO sistēmai, IKS2, AES, NCTS, CRMS, CCI, REX sistēmai, PoUS sistēmai un INF SP sistēmai nolūkā uzturēt un pārvaldīt VLPDP sistēmu.

EORI

AEO

NCTS

CRMS

CCI

REX

PoUS

INF SP

18. pants

Piekļuves pārvaldības sistēma

Komisija izveido piekļuves pārvaldības sistēmu, kuras mērķis ir mijiedarbībā ar šīs regulas 20. pantā minētajām dalībvalstu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmām validēt piekļuves pieprasījumus, ko VLPDP sistēmā iesniedz uzņēmēji un citas personas.

19. pants

Administrācijas pārvaldības sistēma

Komisija izveido administrācijas pārvaldības sistēmu, kuras mērķis ir pārvaldīt autentificēšanas un autorizēšanas noteikumus attiecībā uz uzņēmēju un citu personu identifikācijas datu validēšanu nolūkā nodrošināt piekļuvi elektroniskajām sistēmām.

20. pants

Dalībvalstu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmas

Katra dalībvalsts izveido identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu:

| a) | uzņēmēju un citu personu identifikācijas datu drošu reģistrēšanu un glabāšanu; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēju un citu personu identifikācijas datu drošu reģistrēšanu un glabāšanu;

| b) | uzņēmēju un citu personu parakstīto un šifrēto identifikācijas datu drošu apmaiņu. |
| --- | --- |

b)

uzņēmēju un citu personu parakstīto un šifrēto identifikācijas datu drošu apmaiņu.

V NODAĻA

Eiropas saistošās izziņas par tarifu sistēma

21. pants

ESIT sistēmas mērķis un struktūra

1.   ESIT sistēma saskaņā ar kodeksa 33. un 34. pantu nodrošina:

| a) | saziņu starp Komisiju, dalībvalstu muitas dienestiem, uzņēmējiem un citām personām nolūkā iesniegt un apstrādāt SIT pieteikumus un SIT lēmumus; |
| --- | --- |

a)

saziņu starp Komisiju, dalībvalstu muitas dienestiem, uzņēmējiem un citām personām nolūkā iesniegt un apstrādāt SIT pieteikumus un SIT lēmumus;

| b) | turpmāko notikumu pārvaldību, kuri varētu ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu; |
| --- | --- |

b)

turpmāko notikumu pārvaldību, kuri varētu ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu;

| c) | SIT lēmumu obligātā izmantojuma pārraudzību; |
| --- | --- |

c)

SIT lēmumu obligātā izmantojuma pārraudzību;

| d) | SIT lēmumu pagarinātā izmantojuma pārraudzību un pārvaldību. |
| --- | --- |

d)

SIT lēmumu pagarinātā izmantojuma pārraudzību un pārvaldību.

| e) | Komisijas veikta SIT lēmumu pārraudzība, ieskaitot procesus saistībā ar minēto lēmumu pieteikumiem, to pieņemšanu un pārvaldību, nolūkā nodrošināt tiesību aktu muitas jomā un citu Savienības tiesību aktu vienveidīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

e)

Komisijas veikta SIT lēmumu pārraudzība, ieskaitot procesus saistībā ar minēto lēmumu pieteikumiem, to pieņemšanu un pārvaldību, nolūkā nodrošināt tiesību aktu muitas jomā un citu Savienības tiesību aktu vienveidīgu piemērošanu.

2.   ESIT sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | ES īpašais tirgotāju portāls ESIT vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

ES īpašais tirgotāju portāls ESIT vajadzībām;

| b) | centrālā ESIT sistēma; |
| --- | --- |

b)

centrālā ESIT sistēma;

| c) | SIT lēmumu izmantojuma pārraudzīšanas funkcija. |
| --- | --- |

c)

SIT lēmumu izmantojuma pārraudzīšanas funkcija.

3.   Dalībvalstis kā valsts komponentu var izveidot valsts saistošas izziņas par tarifu sistēmu (“valsts SIT sistēma”) kopā ar valsts tirgotāju portālu.

22. pants

ESIT sistēmas izmantošana

1.   ESIT sistēmu izmanto informācijas iesniegšanai, apstrādei, apmaiņai un glabāšanai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 21. panta 1. punktā.

2.   ESIT sistēmu izmanto, lai palīdzētu dalībvalstu muitas dienestiem pārraudzīt pienākumu izpildi, ko paredz SIT atbilstoši Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 21. panta 3. punktam.

3.   ESIT sistēmu izmanto Komisija, lai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 22. panta 2. punkta trešo daļu informētu dalībvalstis, tiklīdz ir sasniegts preču daudzums, ko var muitot pagarinātā izmantojuma laikposmā.

23. pants

Autentificēšana un piekļuve ESIT sistēmai

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties reģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ESIT sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

24. pants

ES īpašais tirgotāju portāls ESIT vajadzībām

1.   ES īpašajam tirgotāju portālam ESIT vajadzībām ir nodrošināta saziņa ar ESMTP, un ESMTP ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts ESIT sistēmā.

2.   ES īpašajam tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo ESIT sistēmu, un tas piedāvā novirzīšanu uz valsts tirgotāju portāliem tām dalībvalstīm, kurām ir izveidotas valstu SIT sistēmas.

3.   ES īpašo tirgotāju portālu ESIT vajadzībām izmanto informācijas iesniegšanai un apmaiņai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu.

25. pants

Centrālā ESIT sistēma

1.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto centrālo ESIT sistēmu informācijas apstrādei, apmaiņai un glabāšanai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

2.   Centrālo ESIT sistēmu dalībvalstu muitas dienesti izmanto informācijas iegūšanai, apstrādei, apmaiņai un glabāšanai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 16. panta 4. punktu, 17. pantu un 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 21. panta 5. punktu.

3.   Centrālajai ESIT sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES īpašo tirgotāju portālu ESIT vajadzībām, kā arī ar valsts SIT sistēmām, ja tās ir izveidotas.

26. pants

Dalībvalstu muitas dienestu savstarpējā apspriede, izmantojot centrālo ESIT sistēmu

Dalībvalsts muitas dienests izmanto centrālo ESIT sistēmu apspriedēm ar citas dalībvalsts muitas dienestu, lai nodrošinātu atbilstību Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 16. panta 1. punkta prasībām.

27. pants

SIT lēmumu izmantošanas pārraudzība

Funkciju pārraudzīt SIT lēmumu izmantošanu izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 21. panta 3. punkta un 22. panta 2. punkta trešās daļas vajadzībām.

28. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Ja dalībvalsts ir izveidojusi valsts SIT sistēmu saskaņā ar šīs regulas 21. panta 3. punktu, tad valsts tirgotāju portāls uzņēmējiem un citām personām ir galvenais ieejas punkts valsts SIT sistēmā.

2.   Uzņēmēji un citas personas izmanto valsts tirgotāju portālu, ja tas ir izveidots, saistībā ar SIT pieteikumiem un lēmumiem vai ar turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu.

3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts SIT sistēmu, ja tā ir izveidota.

4.   Valsts tirgotāju portāls atvieglo procesus, kas ir līdzvērtīgi tiem, ko atvieglo ES īpašais tirgotāju portāls ESIT vajadzībām.

5.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, tā par to informē Komisiju. Komisija nodrošina, ka valsts tirgotāju portālam var piekļūt tieši no ES īpašā tirgotāju portāla ESIT vajadzībām.

29. pants

Valsts SIT sistēma

1.   Valsts SIT sistēmu, ja tā ir izveidota, izmanto muitas dienests tajā dalībvalstī, kura to izveidojusi, informācijas apstrādei, apmaiņai un glabāšanai par SIT pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai lēmumu, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti pieteikuma pieņemšanas un lēmuma pieņemšanas nosacījumi.

2.   Dalībvalsts muitas dienests izmanto savu valsts SIT sistēmu informācijas iegūšanai, apstrādei, apmaiņai un glabāšanai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 16. panta 4. punktu, 17. pantu un 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 21. panta 5. punktu, ja vien tas minētajiem mērķiem neizmanto centrālo ESIT sistēmu.

3.   Centrālajai SIT sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts tirgotāju portālu, kā arī ar centrālo ESIT sistēmu.

VI NODAĻA

Uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas sistēma

30. pants

EORI sistēmas mērķis un struktūra

EORI sistēma nodrošina uzņēmēju un citu personu unikālu reģistrāciju un identifikāciju Savienības līmenī.

EORI

EORI sistēmā ir ietverti šādi komponenti:

EORI

| a) | centrālā EORI sistēma; |
| --- | --- |

a)

centrālā EORI sistēma;

EORI

| b) | valsts EORI sistēmas tām dalībvalstīm, kurām tās ir izveidotas. |
| --- | --- |

b)

valsts EORI sistēmas tām dalībvalstīm, kurām tās ir izveidotas.

EORI

31. pants

EORI sistēmas izmantošana

1.   
  EORI sistēmu izmanto dalībvalstu muitas dienesti šādām vajadzībām:

| a) | lai saņemtu Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 12-01. pielikumā minētos datus par uzņēmēju un citu personu reģistrāciju (“EORI dati”), ko sniedz dalībvalstis; |
| --- | --- |

a)

lai saņemtu Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 12-01. pielikumā minētos datus par uzņēmēju un citu personu reģistrāciju (“EORI dati”), ko sniedz dalībvalstis;

| b) | lai centralizēti glabātu EORI datus par uzņēmēju un citu personu reģistrāciju un identifikāciju; |
| --- | --- |

b)

lai centralizēti glabātu EORI datus par uzņēmēju un citu personu reģistrāciju un identifikāciju;

| c) | lai EORI datus darītu pieejamus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

c)

lai EORI datus darītu pieejamus dalībvalstīm.

2.   EORI sistēma dod iespēju dalībvalstu muitas dienestiem tiešsaistē piekļūt centrālās sistēmas līmenī glabātajiem EORI datiem.

3.   EORI sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar visām pārējām elektroniskajām sistēmām, kurās izmanto EORI numuru.

32. pants

Autentificēšana un piekļuve centrālajai EORI sistēmai

1.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu EORI sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

2.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu EORI sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

33. pants

Centrālā EORI sistēma

1.   Centrālo EORI sistēmu dalībvalstu muitas dienesti izmanto Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 7. panta vajadzībām.

2.   Centrālajai EORI sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts EORI sistēmām, ja tās ir izveidotas.

34. pants

Valsts EORI sistēma

1.   Valsts EORI sistēmu, ja tā ir izveidota, izmanto muitas dienests tajā dalībvalstī, kura to izveidojusi, lai apmainītos ar EORI datiem un tos glabātu.

2.   Valsts EORI sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo EORI sistēmu.

VII NODAĻA

Atzītā uzņēmēja sistēma

35. pants

AEO sistēmas mērķis un struktūra

1.   AEO sistēma nodrošina saziņu starp Komisiju, dalībvalstu muitas dienestiem, uzņēmējiem un citām personām, lai varētu iesniegt un apstrādāt AEO pieteikumus un piešķirt AEO atļaujas, kā arī pārvaldīt turpmākos notikumus, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 30. panta 1. punktā.

2.   
  AEO sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | ES īpašais tirgotāju portāls AEO vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

ES īpašais tirgotāju portāls AEO vajadzībām;

| b) | centrālā AEO sistēma. |
| --- | --- |

b)

centrālā AEO sistēma.

3.   Dalībvalstis var izveidot šādus valsts komponentus:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts atzītā uzņēmēja sistēma (“valsts AEO sistēma”). |
| --- | --- |

b)

valsts atzītā uzņēmēja sistēma (“valsts AEO sistēma”).

36. pants

AEO sistēmas izmantošana

1.   AEO sistēmu izmanto informācijas iesniegšanai, apmaiņai, apstrādei un glabāšanai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 30. panta 1. punktā, 31. panta 1. un 4. punktā.

2.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto AEO sistēmu savu pienākumu izpildei saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 31. panta 1. punktu un 4. punktu, kā arī lai reģistrētu attiecīgās apspriedes.

37. pants

Autentificēšana un piekļuve centrālajai AEO sistēmai

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties reģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AEO sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

38. pants

ES īpašais tirgotāju portāls AEO vajadzībām

1.   ES īpašajam tirgotāju portālam AEO vajadzībām ir nodrošināta saziņa ar ESMTP, un ESMTP ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts AEO sistēmā.

2.   ES īpašajam tirgotāju portālam AEO vajadzībām ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo AEO sistēmu, un tas piedāvā novirzīšanu uz valsts tirgotāju portāliem, ja tie ir izveidoti.

3.   ES īpašo tirgotāju portālu AEO vajadzībām izmanto informācijas iesniegšanai un apmaiņai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu.

39. pants

Centrālā AEO sistēma

1.   Centrālo AEO sistēmu dalībvalstu muitas dienesti izmanto informācijas apmaiņai un glabāšanai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu.

2.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto centrālo AEO sistēmu informācijas apmaiņai un glabāšanai, apspriedēm un lēmumu pārvaldībai, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 30. un 31. pantā.

3.   Centrālajai AEO sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES tirgotāju portālu, kā arī ar valsts AEO sistēmām, ja tās ir izveidotas.

40. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Valsts tirgotāju portāls, ja tas ir izveidots, nodrošina informācijas apmaiņu par AEO pieteikumiem un lēmumiem.

2.   Uzņēmēji un citas personas izmanto valsts tirgotāju portālu, ja tas ir izveidots, informācijas apmaiņai ar dalībvalstu muitas dienestiem par AEO pieteikumiem un lēmumiem.

3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts AEO sistēmu.

41. pants

Valsts AEO sistēma

1.   Valsts AEO sistēmu, ja tā ir izveidota, izmanto muitas dienests tajā dalībvalstī, kura to izveidojusi, informācijas apmaiņai un glabāšanai par AEO pieteikumiem un lēmumiem vai par turpmākajiem notikumiem, kuri var ietekmēt sākotnējo lēmumu.

2.   Valsts AEO sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts tirgotāju portālu, ja tas ir izveidots, kā arī ar centrālo AEO sistēmu.

VIII NODAĻA

Importa kontroles sistēma 2

42. pants

IKS2 mērķis un struktūra

1.   IKS2 atbalsta saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un Komisiju un starp uzņēmējiem un citām personām un dalībvalstu muitas dienestiem šādos nolūkos:

| a) | ievešanas kopsavilkuma deklarācijas prasību izpilde; |
| --- | --- |

a)

ievešanas kopsavilkuma deklarācijas prasību izpilde;

| b) | riska analīze, ko dalībvalstu muitas dienesti veic galvenokārt drošības un drošuma nolūkos un attiecībā uz muitas pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt attiecīgos riskus, tostarp muitas kontroli; |
| --- | --- |

b)

riska analīze, ko dalībvalstu muitas dienesti veic galvenokārt drošības un drošuma nolūkos un attiecībā uz muitas pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt attiecīgos riskus, tostarp muitas kontroli;

| c) | saziņa starp dalībvalstu muitas dienestiem ievešanas kopsavilkuma deklarācijas prasību izpildei; |
| --- | --- |

c)

saziņa starp dalībvalstu muitas dienestiem ievešanas kopsavilkuma deklarācijas prasību izpildei;

| d) | tiesību aktu muitas jomā vienveidīgas piemērošanas nodrošināšana un risku samazināšana līdz minimumam, cita starpā apstrādājot, salīdzinot, analizējot datus, ko veic dalībvalstis un Komisija, kā arī papildinot datus un paziņojot tos dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

tiesību aktu muitas jomā vienveidīgas piemērošanas nodrošināšana un risku samazināšana līdz minimumam, cita starpā apstrādājot, salīdzinot, analizējot datus, ko veic dalībvalstis un Komisija, kā arī papildinot datus un paziņojot tos dalībvalstīm.

2.   IKS2 ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | kopīgā tirgotāju saskarne; |
| --- | --- |

a)

kopīgā tirgotāju saskarne;

| b) | kopējs repozitorijs. |
| --- | --- |

b)

kopējs repozitorijs.

3.   Katra dalībvalsts izveido savu valsts preču ievešanas sistēmu kā valsts komponentu.

4.   Dalībvalsts var izveidot savu valsts tirgotāju saskarni kā valsts komponentu.

43. pants

IKS2 izmantošana

1.   IKS2 izmanto šādām vajadzībām:

| a) | kodeksa 127. un 129. pantā minēto ievešanas kopsavilkuma deklarāciju datu, labojumu pieprasījumu un atzinumu par nederīgām iesniegšana, apstrāde un glabāšana; |
| --- | --- |

a)

kodeksa 127. un 129. pantā minēto ievešanas kopsavilkuma deklarāciju datu, labojumu pieprasījumu un atzinumu par nederīgām iesniegšana, apstrāde un glabāšana;

| b) | no deklarācijām, kas minētas kodeksa 130. pantā, izgūto ievešanas kopsavilkuma deklarāciju datu saņemšana, apstrāde un glabāšana; |
| --- | --- |

b)

no deklarācijām, kas minētas kodeksa 130. pantā, izgūto ievešanas kopsavilkuma deklarāciju datu saņemšana, apstrāde un glabāšana;

| c) | tādas informācijas iesniegšana, apstrāde un glabāšana, kas attiecas uz paziņojumiem par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos, kā minēts kodeksa 133. pantā; |
| --- | --- |

c)

tādas informācijas iesniegšana, apstrāde un glabāšana, kas attiecas uz paziņojumiem par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos, kā minēts kodeksa 133. pantā;

| d) | tādas informācijas saņemšana, apstrāde un glabāšana, kas attiecas uz preču uzrādīšanu muitai, kā minēts kodeksa 139. pantā; |
| --- | --- |

d)

tādas informācijas saņemšana, apstrāde un glabāšana, kas attiecas uz preču uzrādīšanu muitai, kā minēts kodeksa 139. pantā;

| e) | tādas informācijas saņemšana, apstrāde un glabāšana, kas attiecas uz riska analīzes pieprasījumiem un rezultātiem, kontroles ieteikumiem, lēmumiem par kontroli un kontroles rezultātiem, kā minēts kodeksa 46. panta 3. un 5. punktā un 47. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

e)

tādas informācijas saņemšana, apstrāde un glabāšana, kas attiecas uz riska analīzes pieprasījumiem un rezultātiem, kontroles ieteikumiem, lēmumiem par kontroli un kontroles rezultātiem, kā minēts kodeksa 46. panta 3. un 5. punktā un 47. panta 2. punktā;

| f) | uzņēmējiem vai citām personām paredzētu paziņojumu un informācijas saņemšana, apstrāde, glabāšana un paziņošana, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 186. panta 3.–6. punktā un Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 24. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

f)

uzņēmējiem vai citām personām paredzētu paziņojumu un informācijas saņemšana, apstrāde, glabāšana un paziņošana, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 186. panta 3.–6. punktā un Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 24. panta 2. punktā;

| g) | uzņēmēju vai citu personu sniegtās informācijas, ko pieprasa dalībvalstu muitas dienesti, iesniegšana, apstrāde un glabāšana saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

g)

uzņēmēju vai citu personu sniegtās informācijas, ko pieprasa dalībvalstu muitas dienesti, iesniegšana, apstrāde un glabāšana saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 3. un 4. punktu.

2.   IKS2 izmanto, lai palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm pārraudzīt un novērtēt kodeksa 46. panta 3. punktā minēto kopējo drošības un drošuma riska kritēriju un standartu īstenošanu un kontroles pasākumus un prioritārās kontroles jomas.

3.   Lai vēl vairāk atbalstītu riska pārvaldības procesus, IKS2 izmanto ne tikai 1. punktā minētajiem datiem, bet arī lai vāktu, glabātu, apstrādātu un analizētu šādus informācijas elementus:

| a) | cita šā panta 1. punktā minētā informācija; |
| --- | --- |

a)

cita šā panta 1. punktā minētā informācija;

| b) | riska informācija un riska analīzes rezultāti, ar kuriem apmainās saskaņā ar kodeksa 46. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

b)

riska informācija un riska analīzes rezultāti, ar kuriem apmainās saskaņā ar kodeksa 46. panta 5. punktu;

| c) | dati, ar kuriem apmainās saskaņā ar kodeksa 47. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

dati, ar kuriem apmainās saskaņā ar kodeksa 47. panta 2. punktu;

| d) | dati, ko dalībvalstis vai Komisija saskaņā ar kodeksa 46. panta 4. punkta otro daļu savākušas no valsts, Savienības vai starptautiskiem avotiem. |
| --- | --- |

d)

dati, ko dalībvalstis vai Komisija saskaņā ar kodeksa 46. panta 4. punkta otro daļu savākušas no valsts, Savienības vai starptautiskiem avotiem.

44. pants

Autentificēšana un piekļuve IKS2

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu IKS2 kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu IKS2 kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu IKS2 kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

45. pants

Kopīgā tirgotāju saskarne

1.   Kopīgā tirgotāju saskarne ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts IKS2 Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 182. panta 1.a punkta nolūkā.

2.   Kopīgajai tirgotāju saskarnei ir nodrošināta sadarbspēja ar IKS2 kopējo repozitoriju, kas minēts šīs regulas 46. pantā.

3.   Kopīgo tirgotāju saskarni izmanto informācijas iesniegšanai, labojumu pieprasījumiem, atzīšanas par nederīgu pieprasījumiem, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju un ierašanās paziņojumu datu apstrādei un glabāšanai, kā arī informācijas apmaiņai starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām.

46. pants

IKS2 kopējais repozitorijs

1.   Komisija un dalībvalstu muitas dienesti IKS2 kopējo repozitoriju izmanto, lai apstrādātu un glabātu ievešanas kopsavilkuma deklarāciju datus, labojumu pieprasījumus, atzīšanas par nederīgu pieprasījumus, ierašanās paziņojumus, informāciju par preču uzrādīšanu, informāciju par riska analīzes pieprasījumiem un rezultātiem, kontroles ieteikumus, lēmumus par kontroli un kontroles rezultātus, kā arī informāciju, ar kuru apmainās ar uzņēmējiem vai citām personām, un lai apmainītos ar tiem.

2.   Komisija un dalībvalstis izmanto IKS2 kopējo repozitoriju statistikas un novērtēšanas vajadzībām, kā arī ievešanas kopsavilkuma deklarācijās sniegtās informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un starp Komisiju un dalībvalstīm.

3.   Komisija un dalībvalstis IKS2 kopējo repozitoriju izmanto nolūkā vākt, glabāt, apstrādāt un analizēt papildu informācijas elementus saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijām, lai atbalstītu riska pārvaldības procesus atbilstoši šīs regulas 43. panta 3. punktam, izmantojot IKS2 drošuma un drošības analīzes funkcionalitāti.

4.   IKS2 kopējam repozitorijam ir nodrošināta sadarbspēja ar kopīgo tirgotāju saskarni, valsts tirgotāju saskarnēm, ja dalībvalstis tās ir izveidojušas, un valsts preču ievešanas sistēmām.

47. pants

Informācijas apmaiņa starp dalībvalstu muitas dienestiem, izmantojot IKS2 kopējo repozitoriju

Dalībvalsts muitas dienests izmanto IKS2 kopējo repozitoriju, lai apmainītos ar informāciju ar citas dalībvalsts muitas dienestu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta a) apakšpunktu, pirms tiek pabeigta riska analīze galvenokārt drošības un drošuma nolūkos.

Turklāt dalībvalsts muitas dienests izmanto IKS2 kopējo repozitoriju, lai apmainītos ar informāciju ar citas dalībvalsts muitas dienestu par ieteikto kontroli, lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz ieteikto kontroli, un muitas kontroles rezultātiem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 7. un 7.a punktu.

48. pants

Valsts tirgotāju saskarne

1.   Valsts tirgotāju saskarne, ja dalībvalstis to ir izveidojušas, ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts IKS2 saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 182. panta 1.a punktu, ja iesniegtā informācija ir adresēta dalībvalstij, kas izmanto valsts tirgotāju saskarni.

2.   Attiecībā uz informācijas iesniegšanu, labojumiem, atzīšanu par nederīgu, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju un ierašanās paziņojumu datu apstrādi un glabāšanu, kā arī informācijas apmaiņu starp muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām uzņēmēji un citas personas var izvēlēties izmantot valsts tirgotāju saskarni, ja tāda ir izveidota, vai kopīgo tirgotāju saskarni.

3.   Valsts tirgotāju saskarnei, ja tāda ir izveidota, ir nodrošināta sadarbspēja ar IKS2 kopējo repozitoriju.

4.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju saskarni, tā par to informē Komisiju.

49. pants

Valsts preču ievešanas sistēma

1.   Attiecīgās dalībvalsts muitas dienests izmanto valsts preču ievešanas sistēmu šādiem mērķiem:

| a) | apmaiņa ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijas datiem, kas izgūti no kodeksa 130. pantā minētajām deklarācijām; |
| --- | --- |

a)

apmaiņa ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijas datiem, kas izgūti no kodeksa 130. pantā minētajām deklarācijām;

| b) | informācijas un paziņojumu par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos apmaiņa ar IKS2 kopējo repozitoriju; |
| --- | --- |

b)

informācijas un paziņojumu par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos apmaiņa ar IKS2 kopējo repozitoriju;

| c) | apmaiņa ar informāciju par preču uzrādīšanu; |
| --- | --- |

c)

apmaiņa ar informāciju par preču uzrādīšanu;

| d) | riska analīzes pieprasījumu apstrāde, informācijas par riska analīzes rezultātiem, kontroles ieteikumu, lēmumu par kontroli un kontroles rezultātu apmaiņa un apstrāde. |
| --- | --- |

d)

riska analīzes pieprasījumu apstrāde, informācijas par riska analīzes rezultātiem, kontroles ieteikumu, lēmumu par kontroli un kontroles rezultātu apmaiņa un apstrāde.

To izmanto arī gadījumos, kad muitas dienests saņem papildu informāciju no uzņēmējiem un citām personām.

2.   Valsts preču ievešanas sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar IKS2 kopējo repozitoriju.

3.   Valsts preču ievešanas sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar sistēmām, kas izstrādātas valsts līmenī, nolūkā izgūt 1. punktā minēto informāciju.

IX NODAĻA

Automatizēta eksporta kontroles sistēma

50. pants

AES mērķis un struktūra

1.   AES nodrošina saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām, lai iesniegtu un apstrādātu eksporta un reeksporta deklarācijas, ja preces izved no Savienības muitas teritorijas. AES var arī nodrošināt saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem, lai nosūtītu izvešanas kopsavilkuma deklarācijas datus situācijās, kas minētas kodeksa 271. panta 1. punkta otrajā daļā.

2.   AES ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | kopējs sakaru tīkls; |
| --- | --- |

a)

kopējs sakaru tīkls;

| b) | centrālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

centrālie pakalpojumi.

3.   Dalībvalstis izveido šādus valsts komponentus:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts eksporta sistēma (“valsts AES”); |
| --- | --- |

b)

valsts eksporta sistēma (“valsts AES”);

| c) | kopēja saskarne starp AES un NCTS valsts līmenī; |
| --- | --- |

c)

kopēja saskarne starp AES un NCTS valsts līmenī;

| d) | kopēja saskarne starp AES un akcīzes preču aprites kontroles sistēmu (EMCS) valsts līmenī. |
| --- | --- |

d)

kopēja saskarne starp AES un akcīzes preču aprites kontroles sistēmu (EMCS) valsts līmenī.

51. pants

AES izmantošana

AES izmanto šādiem mērķiem, ja preces izved no Savienības muitas teritorijas vai pārvieto uz īpaša nodokļu režīma teritoriju vai no tās:

| a) | nodrošināt kodeksā noteikto eksporta un izvešanas formalitāšu izpildi; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt kodeksā noteikto eksporta un izvešanas formalitāšu izpildi;

| b) | iesniegt un apstrādāt eksporta un reeksporta deklarācijas; |
| --- | --- |

b)

iesniegt un apstrādāt eksporta un reeksporta deklarācijas;

| c) | nodrošināt ziņojumu apmaiņu starp eksporta muitas iestādi un izvešanas muitas iestādi un – eksporta centralizētas muitošanas gadījumā – starp uzraudzības muitas iestādi un uzrādīšanas muitas iestādi; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt ziņojumu apmaiņu starp eksporta muitas iestādi un izvešanas muitas iestādi un – eksporta centralizētas muitošanas gadījumā – starp uzraudzības muitas iestādi un uzrādīšanas muitas iestādi;

| d) | nodrošināt ziņojumu apmaiņu starp iesniegšanas muitas iestādi un izvešanas muitas iestādi kodeksa 271. panta 1. punkta otrajā daļā minētajās situācijās. |
| --- | --- |

d)

nodrošināt ziņojumu apmaiņu starp iesniegšanas muitas iestādi un izvešanas muitas iestādi kodeksa 271. panta 1. punkta otrajā daļā minētajās situācijās.

52. pants

Autentificēšana un piekļuve AES

1.   Uzņēmējiem un citām personām ir nodrošināta piekļuve tikai valsts AES, izmantojot valsts tirgotāju portālu. Autentificēšanu un piekļuves verificēšanu nosaka dalībvalstis.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AES sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu AES sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

53. pants

Kopējais AES sakaru tīkls

1.   Kopējais sakaru tīkls nodrošina elektronisko saziņu starp dalībvalstu AES.

2.   Dalībvalstu muitas dienesti informācijas apmaiņai izmanto kopējo sakaru tīklu, kā noteikts šīs regulas 51. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā.

54. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Valsts tirgotāju portāls nodrošina informācijas apmaiņu starp uzņēmējiem vai citām personām un dalībvalstu muitas dienestu valsts AES.

2.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts AES.

55. pants

Valsts eksporta sistēma

1.   Valsts AES ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts tirgotāju portālu, un dalībvalsts muitas dienests to izmanto eksporta un reeksporta deklarāciju apstrādei.

2.   Dalībvalstu AES ir nodrošināta savstarpēja elektroniska saziņa, izmantojot kopējo sakaru tīklu, un tās apstrādā informāciju par eksportu un izvešanu, kas saņemta no citām dalībvalstīm.

3.   Dalībvalstis nodrošina un uztur valsts līmeņa saskarni starp to valsts AES un EMCS kodeksa 280. panta un Padomes Direktīvas (ES) 2020/262 (8) 21. un 25. panta vajadzībām.

4.   Dalībvalstis nodrošina un uztur valsts līmeņa saskarni starp savu valsts AES un NCTS kodeksa 280. panta un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 329. panta 5. un 6. punkta un 333. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkta vajadzībām.

56. pants

IT pāreja

1.   Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2151 pielikumā noteiktajā AES ieviešanas laikposmā Komisija nodrošina dalībvalstīm papildu kopīgos komponentus, pārejas noteikumus un atbalsta mehānismus, lai izveidotu ekspluatācijas vidi, kurā dalībvalstis, kas vēl nav ieviesušas jauno sistēmu, var pagaidu kārtā turpināt sadarboties ar dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas jauno sistēmu.

2.   Komisija piedāvā kopīgu komponentu centrālā konvertera veidā ziņojumu apmaiņai, izmantojot kopējo sakaru tīklu. Dalībvalsts var nolemt to īstenot valsts līmenī.

3.   Uzņēmēju un citu personu pakāpeniskas savienojamības gadījumā dalībvalsts var piedāvāt valsts konverteru ziņojumu apmaiņai starp uzņēmēju un citām personām un muitas dienestu.

4.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā tehniskos noteikumus, kuri jāpiemēro pārejas periodā un kuriem ir funkcionāls un tehnisks raksturs, lai nodrošinātu kartēšanu un sadarbspēju starp informācijas apmaiņas prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/341 (9) un Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446, kā arī Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447.

X NODAĻA

Jaunā datorizētā tranzīta kontroles sistēma

57. pants

NCTS mērķis un struktūra

1.   NCTS nodrošina saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām, lai iesniegtu un apstrādātu muitas deklarācijas un paziņojumus, ja precēm ir piemērota tranzīta procedūra.

2.   
  NCTS ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | kopējs sakaru tīkls; |
| --- | --- |

a)

kopējs sakaru tīkls;

| b) | centrālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

centrālie pakalpojumi.

3.   Dalībvalstis izveido šādus valsts komponentus:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts tranzīta sistēma (“valsts NCTS”); |
| --- | --- |

b)

valsts tranzīta sistēma (“valsts NCTS”);

| c) | kopēja saskarne starp NCTS un AES valsts līmenī. |
| --- | --- |

c)

kopēja saskarne starp NCTS un AES valsts līmenī.

58. pants

NCTS izmantošana

Ja preces pārvieto saskaņā ar tranzīta procedūru, NCTS izmanto šādiem mērķiem:

NCTS

| a) | nodrošināt kodeksā noteikto tranzīta formalitāšu izpildi; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt kodeksā noteikto tranzīta formalitāšu izpildi;

| b) | nodrošināt Konvencijā par kopīgu tranzīta procedūru (10) noteikto formalitāšu izpildi; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt Konvencijā par kopīgu tranzīta procedūru (10) noteikto formalitāšu izpildi;

10

| c) | iesniegt un apstrādāt tranzīta deklarācijas; |
| --- | --- |

c)

iesniegt un apstrādāt tranzīta deklarācijas;

| d) | iesniegt tranzīta deklarāciju, kurā ietverti dati, kas vajadzīgi drošības un drošuma apsvērumu dēļ veiktai riska analīzei saskaņā ar kodeksa 263. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

iesniegt tranzīta deklarāciju, kurā ietverti dati, kas vajadzīgi drošības un drošuma apsvērumu dēļ veiktai riska analīzei saskaņā ar kodeksa 263. panta 4. punktu;

| e) | iesniegt tranzīta deklarāciju ievešanas kopsavilkuma deklarācijas vietā, kā minēts kodeksa 130. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

e)

iesniegt tranzīta deklarāciju ievešanas kopsavilkuma deklarācijas vietā, kā minēts kodeksa 130. panta 1. punktā.

59. pants

Autentificēšana un piekļuve NCTS

1.   Uzņēmējiem ir nodrošināta piekļuve tikai valsts tranzīta sistēmai, izmantojot valsts tirgotāju portālu. Autentificēšanu un piekļuves verificēšanu nosaka dalībvalstis.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu NCTS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu NCTS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

60. pants

Kopējais NCTS sakaru tīkls

1.   Kopējais sakaru tīkls nodrošina elektronisko saziņu starp dalībvalstu NCTS un Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru līgumslēdzējām pusēm.

2.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto kopējo sakaru tīklu, lai apmainītos ar informāciju par tranzīta formalitātēm.

61. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Valsts tirgotāju portāls nodrošina informācijas apmaiņu starp uzņēmējiem un citām personām un dalībvalstu muitas dienestu valsts NCTS.

2.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts NCTS.

62. pants

Valsts tranzīta sistēma

1.   Valsts NCTS ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts tirgotāju portālu, un dalībvalsts muitas dienesti vai Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru puses to izmanto tranzīta deklarāciju iesniegšanai un apstrādei.

2.   Valsts NCTS ir nodrošināta elektroniska saziņa, izmantojot kopējo sakaru tīklu, ar visām tranzīta lietotnēm, ko izmanto dalībvalstis un Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru līgumslēdzējas puses, un tā apstrādā tranzīta informāciju, kas saņemta no citām dalībvalstīm un Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru līgumslēdzējām pusēm.

3.   Dalībvalstis nodrošina un uztur saskarni starp to valsts NCTS un AES sistēmām Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 329. panta 5. un 6. panta vajadzībām.

63. pants

IT pāreja

1.   Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2151 pielikumā attiecībā uz NCTS noteiktajā pārejas periodā Komisija nodrošina dalībvalstīm papildu kopīgos komponentus, pārejas noteikumus un atbalsta mehānismus, lai izveidotu ekspluatācijas vidi, kurā dalībvalstis, kas vēl nav ieviesušas jauno sistēmu, var pagaidu kārtā turpināt sadarboties ar dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas jauno sistēmu.

2.   Komisija piedāvā kopīgu komponentu centrālā konvertera veidā ziņojumu apmaiņai, izmantojot kopējo sakaru tīklu. Dalībvalsts var nolemt to īstenot valsts līmenī.

3.   Uzņēmēju un citu personu pakāpeniskas savienojamības gadījumā dalībvalsts var piedāvāt valsts konverteru ziņojumu apmaiņai starp uzņēmēju un citām personām un muitas dienestu.

4.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā tehniskos noteikumus, kuri jāpiemēro pārejas periodā un kuriem ir funkcionāls un tehnisks raksturs, lai nodrošinātu kartēšanu un sadarbspēju starp Deleģētajā regulā (ES) 2016/341 noteiktajām informācijas apmaiņas prasībām un Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446, kā arī Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 noteiktajām informācijas apmaiņas prasībām.

XI NODAĻA

INF īpašo procedūru sistēma

64. pants

INF SP sistēmas mērķis un struktūra

1.   INF SP sistēma nodrošina saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām, lai sniegtu un pārvaldītu INF datus īpašo procedūru jomā.

2.   
  INF SP sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | ES īpašais tirgotāju portāls INF vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

ES īpašais tirgotāju portāls INF vajadzībām;

| b) | centrālā INF SP sistēma. |
| --- | --- |

b)

centrālā INF SP sistēma.

65. pants

INF SP sistēmas izmantošana

1.   INF SP sistēmu izmanto uzņēmēji un citas personas, lai iesniegtu INF pieprasījumus un sekotu līdzi šādu pieprasījumu statusam, un dalībvalstu muitas dienesti, lai apstrādātu šādus pieprasījumus un pārvaldītu INF.

2.   INF SP sistēma ļauj dalībvalstu muitas dienestiem izveidot INF un īstenot saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem, ja tas ir nepieciešams.

3.   INF SP sistēma ļauj aprēķināt ievedmuitas nodokļu summu saskaņā ar kodeksa 86. panta 3. punktu.

66. pants

Autentificēšana un piekļuve centrālajai INF SP sistēmai

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu INF SP sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

Lai pārstāvji muitā būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve INF SP sistēmas kopīgajiem komponentiem, to amata pilnvaras rīkoties ir jāreģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu INF SP sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu INF SP sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

67. pants

ES īpašais tirgotāju portāls INF vajadzībām

1.   ESMTP nodrošina piekļuvi ES īpašajam tirgotāju portālam INF vajadzībām, kas minēts šīs regulas 6. pantā, un ES īpašais tirgotāju portāls ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts INF SP sistēmā.

2.   ES īpašajam tirgotāju portālam INF vajadzībām ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo INF SP sistēmu.

68. pants

Centrālā INF SP sistēma

1.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto centrālo INF SP sistēmu, lai glabātu un apmainītos ar informāciju saistībā ar iesniegtajām INF.

2.   Centrālajai INF SP sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES īpašo tirgotāju portālu INF vajadzībām.

XII NODAĻA

Muitas riska pārvaldības sistēma

69. pants

CRMS mērķis un struktūra

1.   CRMS nodrošina riska informācijas paziņošanu, glabāšanu un apmaiņu starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju, lai atbalstītu kopējās riska pārvaldības sistēmas īstenošanu.

2.   Var izmantot valstu sistēmām paredzētu tīmekļa pakalpojumu, ja tāds ir izveidots, kas ļauj veikt datu apmaiņu ar valstu sistēmām, izmantojot tīmekļa saskarni. CRMS ir nodrošināta sadarbspēja ar IKS2 kopīgajiem komponentiem.

70. pants

CRMS izmantošana

1.   Saskaņā ar kodeksa 46. panta 3. un 5. punktu CRMS izmanto šādiem mērķiem:

| a) | riska informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju, kā minēts kodeksa 46. panta 5. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 36. panta 1. punktā, un šādas informācijas glabāšana un apstrāde; |
| --- | --- |

a)

riska informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju, kā minēts kodeksa 46. panta 5. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 36. panta 1. punktā, un šādas informācijas glabāšana un apstrāde;

| b) | saziņa starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz informāciju, kas saistīta ar vienoto riska kritēriju īstenošanu, prioritārām kontroles darbībām, krīžu pārvarēšanu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 36. panta 2. punktā, un šādas informācijas iesniegšana, apstrāde un glabāšana, tostarp ar risku saistītas informācijas apmaiņa un minēto darbību rezultātu analīze; |
| --- | --- |

b)

saziņa starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz informāciju, kas saistīta ar vienoto riska kritēriju īstenošanu, prioritārām kontroles darbībām, krīžu pārvarēšanu, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 36. panta 2. punktā, un šādas informācijas iesniegšana, apstrāde un glabāšana, tostarp ar risku saistītas informācijas apmaiņa un minēto darbību rezultātu analīze;

| c) | dot iespēju dalībvalstīm un Komisijai no sistēmas riska analīzes ziņojumiem elektroniski izgūt informāciju par esošajiem riskiem un jaunām tendencēm, lai to iekļautu kopējā riska pārvaldības sistēmā un valsts riska pārvaldības sistēmā. |
| --- | --- |

c)

dot iespēju dalībvalstīm un Komisijai no sistēmas riska analīzes ziņojumiem elektroniski izgūt informāciju par esošajiem riskiem un jaunām tendencēm, lai to iekļautu kopējā riska pārvaldības sistēmā un valsts riska pārvaldības sistēmā.

2.   Ja datu pārsūtīšanu no CRMS uz valstu sistēmām un otrādi var automatizēt, valstu sistēmas pielāgo, lai izmantotu CRMS tīmekļa pakalpojumu.

71. pants

Autentificēšana un piekļuve CRMS

1.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu CRMS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

2.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu CRMS kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

72. pants

CRMS kopīgais komponents

1.   CRMS nodrošina riska informācijas veidlapas un atgriezeniskās saites veidlapas par riska analīzes un kontroles rezultātiem, kas jāaizpilda tiešsaistē sistēmā, jāapstrādā ziņošanai un jāglabā sistēmā. Autorizētie lietotāji var izgūt veidlapas un tās izmantot valsts riska pārvaldības un kontroles nolūkos.

2.   CRMS nodrošina saziņas mehānismus, kas ļauj lietotājiem (individuāli vai kā organizatoriskas vienības daļa) sniegt riska informāciju un apmainīties ar to, atbildēt uz citu lietotāju konkrētiem pieprasījumiem un sniegt Komisijai faktus un savu darbību rezultātu analīzi saistībā ar kopīgo riska kritēriju īstenošanu, prioritārās kontroles darbībām un krīzes pārvaldību.

3.   CRMS nodrošina rīkus, kas ļauj analizēt un apkopot datus no sistēmās glabātajām riska informācijas veidlapām.

4.   CRMS nodrošina platformu, kurā riska pārvaldības un kontroles vajadzībām glabā un autorizētiem lietotājiem dara pieejamu informāciju, tostarp norādes, atklāšanas tehnoloģiju informāciju un datus, kā arī saites uz citām datubāzēm, kas attiecas uz riska pārvaldību un kontroli.

XIII NODAĻA

Importa centralizēta muitošana (CCI)

73. pants

CCI mērķis un struktūra

1.   CCI nodrošina saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem, lai iesniegtu un apstrādātu muitas deklarācijas saistībā ar importa centralizēto muitošanu, ja ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts.

2.   
  CCI ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | kopējs sakaru tīkls; |
| --- | --- |

a)

kopējs sakaru tīkls;

| b) | centrālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

centrālie pakalpojumi.

3.   Dalībvalstis raugās, lai to valsts CCI sistēmām tiek nodrošināta saziņa, izmantojot CCI kopējo sakaru tīklu, ar pārējo dalībvalstu CCI sistēmām un lai ir ietverti vismaz šādi valsts komponenti:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts CCI lietotne; |
| --- | --- |

b)

valsts CCI lietotne;

| c) | saskarne ar EMCS/sistēmu akcīzes datu apmaiņai valsts līmenī. |
| --- | --- |

c)

saskarne ar EMCS/sistēmu akcīzes datu apmaiņai valsts līmenī.

74. pants

CCI izmantošana

CCI sistēmu izmanto šādām vajadzībām:

CCI

| a) | nodrošināt kodeksā noteikto importa centralizētās muitošanas formalitāšu izpildi, ja ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt kodeksā noteikto importa centralizētās muitošanas formalitāšu izpildi, ja ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts;

| b) | iesniegt un apstrādāt standarta muitas deklarācijas importa centralizētās muitošanas ietvaros; |
| --- | --- |

b)

iesniegt un apstrādāt standarta muitas deklarācijas importa centralizētās muitošanas ietvaros;

| c) | iesniegt un apstrādāt vienkāršotas muitas deklarācijas un attiecīgās papildu deklarācijas importa centralizētās muitošanas ietvaros; |
| --- | --- |

c)

iesniegt un apstrādāt vienkāršotas muitas deklarācijas un attiecīgās papildu deklarācijas importa centralizētās muitošanas ietvaros;

| d) | iesniegt un apstrādāt attiecīgās muitas deklarācijas un uzrādīšanas paziņojumus, kas paredzēti ieraksta deklarētāja reģistros atļaujā importa centralizētās muitošanas ietvaros. |
| --- | --- |

d)

iesniegt un apstrādāt attiecīgās muitas deklarācijas un uzrādīšanas paziņojumus, kas paredzēti ieraksta deklarētāja reģistros atļaujā importa centralizētās muitošanas ietvaros.

75. pants

Autentificēšana un piekļuve CCI

1.   Uzņēmējiem ir nodrošināta piekļuve tikai valsts CCI sistēmām, izmantojot valsts tirgotāju portālu, ko izveidojušas dalībvalstis. Autentificēšanu un piekļuves verificēšanu nosaka dalībvalstis.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu CCI sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu CCI sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

76. pants

Kopējais CCI sakaru tīkls

1.   Kopējais sakaru tīkls nodrošina elektronisko saziņu starp dalībvalstu CCI lietotnēm.

2.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto kopējo sakaru tīklu, lai apmainītos ar informāciju par importa formalitātēm saistībā ar CCI.

77. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Valsts tirgotāju portāls nodrošina informācijas apmaiņu starp uzņēmējiem un dalībvalstu muitas dienestu valsts CCI sistēmām.

2.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts CCI lietotnēm.

78. pants

Valsts CCI sistēma

1.   Valsts CCI sistēmu izmanto muitas dienests tajā dalībvalstī, kura to izveidojusi, lai apstrādātu muitas deklarācijas CCI ietvaros.

2.   Dalībvalstu CCI sistēmām ir nodrošināta savstarpēja elektroniska saziņa, izmantojot kopīgo domēnu, un tās apstrādā informāciju par importu, kas saņemta no citām dalībvalstīm.

XIV NODAĻA

Reģistrēto eksportētāju (REX) sistēma

1. iedaļa

Dalībvalstīm paredzētā REX sistēma

79. pants

Dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas mērķis un struktūra

1.   Dalībvalstīm paredzētā REX sistēma dod iespēju dalībvalstu muitas dienestiem veikt to uzņēmēju reģistrāciju, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, nolūkā deklarēt preču preferenciālo izcelsmi, kā arī pārvaldīt šādu reģistrāciju, proti, veikt izmaiņas reģistrācijā, atcelt reģistrāciju, atsaukt reģistrācijas atcelšanu un paziņot par reģistrāciju.

2.   Dalībvalstīm paredzētajā REX sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | ES īpašais tirgotāju portāls dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

ES īpašais tirgotāju portāls dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām;

| b) | centrālā dalībvalstīm paredzētā REX sistēma. |
| --- | --- |

b)

centrālā dalībvalstīm paredzētā REX sistēma.

3.   Dalībvalstis var izveidot šādus valsts komponentus:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts reģistrēto eksportētāju sistēma (“valsts REX sistēma”); |
| --- | --- |

b)

valsts reģistrēto eksportētāju sistēma (“valsts REX sistēma”);

80. pants

Dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas izmantošana

Dalībvalstīm paredzēto REX sistēmu eksportētāji un dalībvalstu muitas dienesti izmanto saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un Savienības preferenciālās tirdzniecības nolīgumu vajadzībām.

REX

81. pants

Autentificēšana un piekļuve dalībvalstīm paredzētajai REX sistēmai

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu ES īpašajam tirgotāju portālam dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

Lai muitas pārstāvji būtu autentificēti un tiem būtu piekļuve ES īpašajam tirgotāju portālam dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām, to amata pilnvaras rīkoties reģistrē VLPDP sistēmā vai identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmā, ko dalībvalsts ir izveidojusi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

2.   Dalībvalstu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu centrālajai dalībvalstīm paredzētajai REX sistēmai veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu centrālajai dalībvalstīm paredzētajai REX sistēmai veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

82. pants

ES īpašais tirgotāju portāls dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām

1.   ES īpašajam tirgotāju portālam dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām ir nodrošināta sadarbspēja ar ESMTP, un ESMTP ir uzņēmēju un citu personu pieprasījumu ieejas punkts centrālajā dalībvalstīm paredzētajā REX sistēmā.

2.   ES īpašajam tirgotāju portālam dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas vajadzībām ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo dalībvalstīm paredzēto REX sistēmu, un tas spēj novirzīt lietotājus uz valsts tirgotāju portāliem, ja tie ir izveidoti.

3.   Dalībvalstīs, kurās nav izveidots valsts tirgotāju portāls, ES īpašo tirgotāju portālu dalībvalstīm paredzētās REX vajadzībām izmanto, lai iesniegtu un apmainītos ar informāciju par reģistrācijas pieteikumiem un reģistrācijas lēmumiem un par turpmākajiem notikumiem, kas var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai reģistrāciju, kā minēts šīs regulas 79. pantā.

83. pants

Centrālā dalībvalstīm paredzētā REX sistēma

1.   Dalībvalstu muitas dienesti centrālo dalībvalstīm paredzēto REX sistēmu izmanto, lai apstrādātu šīs regulas 82. pantā minētos reģistrācijas pieteikumus, glabātu reģistrācijas datus, apstrādātu turpmākos notikumus, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai reģistrāciju, vai lai veiktu vaicājumus reģistrācijas datos.

2.   Centrālajai dalībvalstīm paredzētajai REX sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES īpašo tirgotāju portālu REX sistēmas vajadzībām, klientu datu pakalpojumiem un citām attiecīgām sistēmām.

84. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Kad dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, uzņēmēji un citas personas izmanto minēto portālu, lai iesniegtu un apmainītos ar informāciju par reģistrācijas pieteikumiem un reģistrācijas lēmumiem un par turpmākajiem notikumiem, kas var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai reģistrāciju, kā minēts šīs regulas 79. pantā.

2.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, tā par to informē Komisiju.

3.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts REX sistēmu.

85. pants

Valsts REX sistēma

1.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto valsts REX sistēmu, ja tāda ir izveidota, lai apstrādātu šīs regulas 84. pantā minētos reģistrācijas pieteikumus, glabātu reģistrācijas datus, apstrādātu turpmākos notikumus, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai reģistrāciju, vai lai veiktu vaicājumus reģistrācijas datos.

2.   Valsts REX sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo dalībvalstīm paredzēto REX sistēmu, un tās tiek sinhronizētas.

2. iedaļa

Trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētā REX sistēma

86. pants

Trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētās REX sistēmas mērķis un struktūra

1.   Trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētā REX sistēma (trešām valstīm paredzētā REX sistēma) dod iespēju šo valstu uzņēmējiem sagatavot reģistrācijas pieteikumus, lai kļūtu par reģistrētiem eksportētājiem, un šo valstu kompetentajām iestādēm iespēju apstrādāt minētos reģistrācijas pieteikumus, kā arī pārvaldīt šādu reģistrāciju, proti, veikt izmaiņas reģistrācijā, atcelt reģistrāciju, atsaukt reģistrācijas atcelšanu un paziņot par reģistrāciju.

2.   Trešām valstīm paredzētajā REX sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | pirmspieteikuma sistēma; |
| --- | --- |

a)

pirmspieteikuma sistēma;

| b) | centrālā trešām valstīm paredzētā REX sistēma. |
| --- | --- |

b)

centrālā trešām valstīm paredzētā REX sistēma.

87. pants

Trešām valstīm paredzētās REX sistēmas izmantošana

Trešām valstīm paredzēto REX sistēmu piemēro konkrētās trešās valstīs saskaņā ar Savienības preferenciālās tirdzniecības nolīgumiem.

REX

88. pants

Autentificēšana un piekļuve trešām valstīm paredzētajai REX sistēmai

1.   Trešo valstu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu trešām valstīm paredzētajai REX sistēmai veic, izmantojot EU Login un lietotāju pārvaldības sistēmu trešām valstīm paredzētajai REX sistēmai (T-REX).

2.   Uzņēmēju un citu personu piekļuve šīs regulas 86. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai pirmspieteikuma sistēmai ir anonīma.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu centrālajai trešām valstīm paredzētajai REX sistēmai veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

4.   Gadījumos, kad Savienības preferenciālās tirdzniecības nolīgums trešai valstij vairs netiek piemērots, minētās trešās valsts kompetentās iestādes saglabā piekļuvi trešām valstīm paredzētajai REX sistēmai tik ilgi, cik nepieciešams, lai šīs kompetentās iestādes varētu izpildīt savus pienākumus.

89. pants

Datu aizsardzība saistībā ar trešām valstīm paredzēto REX sistēmu

Datu subjektu, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, personas datus, kurus trešo valstu kompetentās iestādes reģistrējušas trešām valstīm paredzētajā REX sistēmā, apstrādā, lai īstenotu un pārraudzītu attiecīgo preferenciālās tirdzniecības nolīgumu ar Savienību.

REX

90. pants

Centrālā trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētā REX sistēma

1.   Trešo valstu kompetentās iestādes centrālo trešām valstīm paredzēto REX sistēmu izmanto, lai apstrādātu reģistrācijas pieteikumus, glabātu reģistrācijas datus, apstrādātu turpmākos notikumus, kuri var ietekmēt sākotnējo pieteikumu vai reģistrāciju, vai lai veiktu vaicājumus reģistrācijas datos.

2.   Centrālajai trešām valstīm paredzētajai REX sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar pirmspieteikuma sistēmu, klientu datu pakalpojumiem un citām attiecīgām sistēmām.

91. pants

Pirmspieteikuma sistēma trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētajā REX sistēmā

1.   Pirmspieteikuma sistēma ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts, kurā tie var elektroniski iesniegt datus saistībā ar savu pieteikumu kļūt par reģistrēto eksportētāju. Pirmspieteikuma sistēmu neizmanto, lai iesniegtu pieprasījumus veikt izmaiņas notikušā reģistrācijā vai atcelt to.

2.   Pirmspieteikuma sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzēto REX sistēmu.

XV NODAĻA

Savienības statusa apliecinājuma sistēma

92. pants

PoUS sistēmas mērķis un struktūra

1.   PoUS sistēma nodrošina saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un uzņēmējiem un citām personām, lai sniegtu un pārvaldītu T2L/T2LF un muitas preču manifestu (CGM) dokumentus, kas apliecina Savienības preču muitas statusu.

2.   
  PoUS sistēmā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | ES īpašais tirgotāju portāls PoUS vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

ES īpašais tirgotāju portāls PoUS vajadzībām;

| b) | centrālā PoUS sistēma. |
| --- | --- |

b)

centrālā PoUS sistēma.

3.   Dalībvalstis var izveidot šādus valsts komponentus:

| a) | valsts tirgotāju portāls; |
| --- | --- |

a)

valsts tirgotāju portāls;

| b) | valsts PoUS sistēma. |
| --- | --- |

b)

valsts PoUS sistēma.

93. pants

PoUS sistēmas izmantošana

1.   Uzņēmēji un citas personas izmanto PoUS sistēmu, lai iesniegtu pieprasījumus apstiprināt un reģistrēt vai reģistrēt bez apstiprināšanas Savienības statusa apliecinājumu T2L/T2LF un CGM dokumentu veidā un lai pārvaldītu preču Savienības statusa apliecinājuma izmantošanu pēc uzrādīšanas.

2.   PoUS sistēma dod iespēju apstiprināt un reģistrēt uzņēmēju un citu personu pieprasījumus un pārvaldīt Savienības statusa apliecinājuma izmantošanu.

94. pants

Autentificēšana un piekļuve centrālajai PoUS sistēmai

1.   Uzņēmēju un citu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu PoUS sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu.

2.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu PoUS sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu valsts PoUS sistēmai veic, izmantojot attiecīgās dalībvalsts izveidotu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmu.

3.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu PoUS sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot VLPDP sistēmu vai Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

95. pants

ES īpašais tirgotāju portāls PoUS vajadzībām

1.   ES īpašajam tirgotāju portālam PoUS vajadzībām ir nodrošināta saziņa ar ESMTP, un ESMTP ir uzņēmēju un citu personu ieejas punkts PoUS sistēmā.

2.   ES īpašajam tirgotāju portālam PoUS vajadzībām ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo PoUS sistēmu.

96. pants

Centrālā PoUS sistēma

1.   Dalībvalstu muitas dienesti izmanto centrālo PoUS sistēmu, lai glabātu un apmainītos ar informāciju saistībā ar iesniegtajiem T2L/T2LF un CGM dokumentiem.

2.   Centrālajai PoUS sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar ES īpašo tirgotāju portālu PoUS vajadzībām.

97. pants

Valsts tirgotāju portāls

1.   Ja dalībvalsts ir izveidojusi valsts PoUS sistēmu saskaņā ar šīs regulas 92. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tad valsts tirgotāju portāls uzņēmējiem un citām personām ir galvenais ieejas punkts valsts PoUS sistēmā.

2.   Valsts tirgotāju portālam ir nodrošināta sadarbspēja ar valsts PoUS sistēmu, ja tā ir izveidota.

3.   Valsts tirgotāju portāls nodrošina funkcionalitātes, kas ir līdzvērtīgas tām, ko nodrošina ES īpašais tirgotāju portāls PoUS vajadzībām.

4.   Ja dalībvalsts izveido valsts tirgotāju portālu, tā par to informē Komisiju.

98. pants

Valsts PoUS sistēma

Valsts PoUS sistēmai ir nodrošināta sadarbspēja ar centrālo PoUS sistēmu, lai centrālajā sistēmā būtu pieejami valsts PoUS sistēmā izveidotie apliecinājumi.

PoUS

PoUS

PoUS

XVI NODAĻA

Surveillance sistēma

99. pants

Surveillance sistēmas mērķis un struktūra

1.   Surveillance sistēma saskaņā ar kodeksa 56. panta 5. punktu un Savienības tiesību aktiem, kuri paredz tās izmantošanu, nodrošina saziņu starp dalībvalstu muitas dienestiem un Komisiju muitas uzraudzības nolūkā un tādu datu vākšanu, kas izgūti no muitas deklarācijas preču laišanai brīvā apgrozībā vai eksportam.

2.   Dalībvalstis pieprasīto informāciju no muitas deklarāciju sistēmām iesniedz Surveillance sistēmai automatizētā veidā.

3.   Surveillance sistēma ir centrāla sistēma, ko veido viens kopīgais komponents.

100. pants

Surveillance sistēmas izmantošana

Surveillance sistēmas datus izmanto, lai veiktu uzraudzību attiecībā uz laišanu brīvā apgrozībā un eksporta procedūrām, kura ietver:

Surveillance

| a) | atbalstu Komisijai un dalībvalstu muitas dienestiem muitas kontroles un tiesību aktu muitas jomā vienādas piemērošanas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

a)

atbalstu Komisijai un dalībvalstu muitas dienestiem muitas kontroles un tiesību aktu muitas jomā vienādas piemērošanas nodrošināšanā;

| b) | risku samazināšanu līdz minimumam, tostarp izmantojot datizraci un riska informācijas apmaiņu; un |
| --- | --- |

b)

risku samazināšanu līdz minimumam, tostarp izmantojot datizraci un riska informācijas apmaiņu; un

| c) | citos Savienības noteikumos paredzēto īpašo pasākumu īstenošanu, kuri dalībvalstu muitas dienestiem jāīsteno pie robežas. |
| --- | --- |

c)

citos Savienības noteikumos paredzēto īpašo pasākumu īstenošanu, kuri dalībvalstu muitas dienestiem jāīsteno pie robežas.

101. pants

Autentificēšana un piekļuve Surveillance sistēmai

1.   Dalībvalstu muitas dienestu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu Surveillance sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

2.   Komisijas darbinieku autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu Surveillance sistēmas kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Komisijas nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

102. pants

Centrālā Surveillance sistēma

Dalībvalstis un Komisija izmanto centrālo Surveillance sistēmu, lai vāktu, glabātu, apstrādātu un analizētu šīs regulas 100. pantā minētos datus.

Surveillance

XVII NODAĻA

Elektronisko sistēmu darbība un apmācība to izmantošanā

103. pants

Elektronisko sistēmu izstrāde, testēšana, ieviešana un pārvaldība

1.   Kopīgos komponentus izstrādā, testē, ievieš un pārvalda Komisija, un tos var testēt dalībvalstis. Valstu komponentus izstrādā, testē, ievieš un pārvalda dalībvalstis.

2.   Dalībvalstis nodrošina valsts komponentu sadarbspēju ar kopīgajiem komponentiem.

3.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā un uztur kopīgās specifikācijas decentralizētajām sistēmām.

4.   Dalībvalstis izstrādā, ekspluatē un uztur saskarnes, lai nodrošinātu to decentralizēto sistēmu funkcionalitāti, kas vajadzīgas informācijas apmaiņai ar uzņēmējiem un citām personām, izmantojot valsts komponentus un saskarnes, un ar citām dalībvalstīm, izmantojot kopīgos komponentus.

104. pants

Elektronisko sistēmu uzturēšana un izmaiņu veikšanu tajās

1.   Komisija nodrošina kopīgo komponentu uzturēšanu, un dalībvalstis nodrošina valsts komponentu uzturēšanu.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina elektronisko sistēmu nepārtrauktu darbību.

3.   Komisija var veikt izmaiņas elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos, lai novērstu nepilnības, pievienotu jaunas funkcionalitātes vai mainītu esošās.

4.   Komisija informē dalībvalstis par izmaiņām kopīgajos komponentos un šo komponentu jauninājumiem.

5.   Dalībvalstis informē Komisiju par tādām izmaiņām valsts komponentos un tādiem šo komponentu jauninājumiem, kas var ietekmēt kopīgo komponentu darbību.

6.   Komisija un dalībvalstis publisko informāciju par 4. un 5. punktā minētajām izmaiņām elektroniskajās sistēmās un šo sistēmu jauninājumiem.

105. pants

Elektronisko sistēmu īslaicīgi darbības traucējumi

1.   Gadījumā, ja elektroniskajās sistēmās rodas īslaicīgi darbības traucējumi, kas minēti kodeksa 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā, uzņēmēji un citas personas attiecīgo formalitāšu izpildei nepieciešamo informāciju iesniedz tādā veidā, kādu noteikušas dalībvalstis, tostarp izmantojot citus līdzekļus, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes.

2.   Dalībvalstu muitas dienesti nodrošina, ka informācija, kas iesniegta saskaņā ar 1. punktu, tiek darīta pieejama attiecīgajās elektroniskajās sistēmās septiņu dienu laikā no dienas, kad attiecīgās elektroniskās sistēmas atkal ir pieejamas.

3.   Komisija un dalībvalstis cita citu informē par elektronisko sistēmu nepieejamību, ko izraisījuši īslaicīgi darbības traucējumi.

Komisija un dalībvalstis cita citu informē arī par uzņēmēju elektronisko sistēmu nepieejamību saistībā ar IKS2.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, IKS2, AES, CRMS vai CCI īslaicīgu darbības traucējumu gadījumā piemēro darbības nepārtrauktības plānu, par kuru vienojušās dalībvalstis un Komisija.

5.   Attiecībā uz IKS2 katra dalībvalsts lemj par darbības nepārtrauktības plāna aktivizēšanu, ja konkrēto dalībvalsti ietekmē sistēmas īslaicīgi darbības traucējumi vai ja kodeksa 127. panta 4. un 6. punktā minētais uzņēmējs, kam ir pienākums iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklarāciju vai tās datus, nevar tos iesniegt.

6.   Atkāpjoties no 1. punkta, NCTS sistēmas īslaicīgu darbības traucējumu gadījumā piemēro darbības nepārtrauktības procedūru, kas minēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 72-04. pielikumā.

106. pants

Apmācības atbalsts kopīgo komponentu izmantošanā un darbībā

Komisija atbalsta dalībvalstis, nodrošinot piemērotus apmācības materiālus par elektronisko sistēmu kopīgo komponentu izmantošanu un darbību.

XVIII NODAĻA

Datu aizsardzība, datu pārvaldība un elektronisko sistēmu īpašnieki un drošība

107. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Elektroniskajās sistēmās reģistrētos personas datus apstrādā nolūkā īstenot kodeksā minētos tiesību aktus muitas jomā un citus tiesību aktus, ievērojot katras elektroniskās sistēmas konkrētos mērķus, kas noteikti attiecīgi šīs regulas 4. pantā, 7. panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā, 21. panta 1. punktā, 30. pantā, 35. panta 1. punktā, 42. panta 1. punktā, 50. panta 1. punktā, 57. panta 1. punktā, 64. panta 1. punktā, 69. panta 1. punktā, 73. panta 1. punktā, 79. panta 1. punktā, 86. panta 1. punktā, 92. panta 1. punktā un 99. panta 1. punktā.

2.   Dalībvalstu uzraudzības iestādes personas datu aizsardzības jomā un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sadarbojas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 62. pantu, lai nodrošinātu elektroniskajās sistēmās reģistrēto personas datu apstrādes koordinētu uzraudzību.

3.   Jebkuru REX sistēmā reģistrēta datu subjekta pieprasījumu izmantot savas tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 un Regulas (ES) 2018/1725 III nodaļu vispirms iesniedz tās trešās valsts kompetentajām iestādēm vai dalībvalsts muitas dienestiem, kas reģistrējusi personas datus.

Ja datu subjekts ir iesniedzis šādu pieprasījumu Komisijai, pirms tam nemēģinot panākt savu tiesību ievērošanu kompetentajās iestādēs trešā valstī vai muitas dienestos dalībvalstī, kas reģistrējusi personas datus, Komisija minēto pieprasījumu pārsūta attiecīgi tās trešās valsts kompetentajām iestādēm vai dalībvalsts muitas dienestiem, kas reģistrējusi minētos datus.

Ja reģistrētais eksportētājs nepanāk savu tiesību ievērošanu kompetentajās iestādēs trešā valstī vai muitas dienestos dalībvalstī, kas reģistrējusi personas datus, reģistrētais eksportētājs šādu pieprasījumu iesniedz Komisijai, kura darbojas kā pārzinis, kā noteikts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktā un Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 8. punktā.

108. pants

Datu atjaunināšana elektroniskajās sistēmās

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts līmenī reģistrētie dati sakrīt ar kopīgajos komponentos reģistrētajiem datiem un ka tie tiek atjaunināti.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz IKS2 dalībvalstis nodrošina, ka šādi dati tiek attiecīgi atjaunināti un atbilst datiem IKS2 kopējā repozitorijā:

| a) | dati, kas reģistrēti valsts līmenī un nosūtīti no valsts preču ievešanas sistēmas uz IKS2 kopējo repozitoriju; |
| --- | --- |

a)

dati, kas reģistrēti valsts līmenī un nosūtīti no valsts preču ievešanas sistēmas uz IKS2 kopējo repozitoriju;

| b) | dati, ko valsts preču ievešanas sistēma saņēmusi no IKS2 kopējā repozitorija. |
| --- | --- |

b)

dati, ko valsts preču ievešanas sistēma saņēmusi no IKS2 kopējā repozitorija.

109. pants

Datu piekļuves un datu apstrādes ierobežojumi

1.   Datiem, kurus kāda dalībvalsts reģistrējusi elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos, var piekļūt un tos var apstrādāt minētā dalībvalsts. Tiem var piekļūt un tos var apstrādāt arī tāda cita dalībvalsts, kura ir iesaistīta tā pieteikuma apstrādē vai tā lēmuma pārvaldībā, uz kuru attiecas konkrētie dati.

2.   Datiem, kurus elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos reģistrējis uzņēmējs vai cita persona, var piekļūt un tos var apstrādāt minētais uzņēmējs vai minētā cita persona. Tiem var piekļūt un tos var apstrādāt arī tāda cita dalībvalsts, kura ir iesaistīta tā pieteikuma apstrādē vai tā lēmuma pārvaldībā, uz kuru attiecas konkrētie dati.

3.   Datiem IKS2 kopīgajā komponentā, kurus kopīgajā tirgotāju saskarnē paziņojis vai reģistrējis uzņēmējs vai cita persona, var piekļūt un tos var apstrādāt minētais uzņēmējs vai minētā persona.

4.   Datus, kurus kāda dalībvalsts ir reģistrējusi centrālajā ESIT sistēmā, var apstrādāt minētā dalībvalsts. Tos var apstrādāt arī tāda cita dalībvalsts, kura ir iesaistīta tā pieteikuma apstrādē, uz kuru attiecas konkrētie dati, tostarp dalībvalstu muitas dienestiem savstarpēji apspriežoties saskaņā ar šīs regulas 26. pantu. Tiem var piekļūt visi dalībvalstu muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu un Komisija šīs regulas 21. panta 1. punkta vajadzībām.

5.   Datiem, kurus centrālajā ESIT sistēmā ir reģistrējis uzņēmējs vai cita persona, var piekļūt un tos var apstrādāt minētais uzņēmējs vai minētā persona. Tiem var piekļūt visi dalībvalstu muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu un Komisija šīs regulas 21. panta 1. punkta vajadzībām.

6.   Datiem IKS2 kopīgajos komponentos:

| a) | kurus uzņēmējs vai cita persona, izmantojot kopīgo tirgotāju saskarni, paziņojuši dalībvalstij IKS2 kopējā repozitorijā, minētā dalībvalsts var piekļūt un tos apstrādāt IKS2 kopējā repozitorijā. Vajadzības gadījumā minētā dalībvalsts var arī piekļūt šai informācijai, kas reģistrēta kopīgajā tirgotāju saskarnē; |
| --- | --- |

a)

kurus uzņēmējs vai cita persona, izmantojot kopīgo tirgotāju saskarni, paziņojuši dalībvalstij IKS2 kopējā repozitorijā, minētā dalībvalsts var piekļūt un tos apstrādāt IKS2 kopējā repozitorijā. Vajadzības gadījumā minētā dalībvalsts var arī piekļūt šai informācijai, kas reģistrēta kopīgajā tirgotāju saskarnē;

| b) | kurus kāda dalībvalsts ir paziņojusi vai reģistrējusi IKS2 kopējā repozitorijā, var piekļūt un tos var apstrādāt minētā dalībvalsts; |
| --- | --- |

b)

kurus kāda dalībvalsts ir paziņojusi vai reģistrējusi IKS2 kopējā repozitorijā, var piekļūt un tos var apstrādāt minētā dalībvalsts;

| c) | kas minēti a) un b) apakšpunktā, var piekļūt un tos apstrādāt arī cita dalībvalsts, ja tā ir iesaistīta riska analīzes un/vai kontroles procesā, uz kuru attiecas dati, saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktu, 186. panta 5., 7. un 7.a punktu un 189. panta 3. un 4. punktu, izņemot datus, ko citu dalībvalstu muitas dienesti reģistrējuši sistēmā, saistībā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju par drošības un drošuma riskiem; |
| --- | --- |

c)

kas minēti a) un b) apakšpunktā, var piekļūt un tos apstrādāt arī cita dalībvalsts, ja tā ir iesaistīta riska analīzes un/vai kontroles procesā, uz kuru attiecas dati, saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktu, 186. panta 5., 7. un 7.a punktu un 189. panta 3. un 4. punktu, izņemot datus, ko citu dalībvalstu muitas dienesti reģistrējuši sistēmā, saistībā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 186. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju par drošības un drošuma riskiem;

| d) | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm var apstrādāt datus šīs regulas 43. panta 2. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 182. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos nolūkos. Šādas apstrādes rezultātiem var piekļūt Komisija un dalībvalstis; |
| --- | --- |

d)

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm var apstrādāt datus šīs regulas 43. panta 2. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 182. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos nolūkos. Šādas apstrādes rezultātiem var piekļūt Komisija un dalībvalstis;

| e) | dalībvalstis un Komisija var piekļūt datiem un tos apstrādāt šīs regulas 43. panta 3. punktā minētajos nolūkos, ievērojot šīs regulas 112. pantā minētos nosacījumus un saskaņā ar īpašajiem projektu līgumiem, kuros sīki izklāstītas apstrādes darbības starp dalībvalstīm un Komisiju. |
| --- | --- |

e)

dalībvalstis un Komisija var piekļūt datiem un tos apstrādāt šīs regulas 43. panta 3. punktā minētajos nolūkos, ievērojot šīs regulas 112. pantā minētos nosacījumus un saskaņā ar īpašajiem projektu līgumiem, kuros sīki izklāstītas apstrādes darbības starp dalībvalstīm un Komisiju.

7.   Datiem IKS2 kopīgajā komponentā, ko IKS2 kopējā repozitorijā reģistrējusi Komisija, var piekļūt un tos var apstrādāt Komisija un dalībvalstis.

8.   Datiem Surveillance sistēmā var piekļūt un tos var apstrādāt Komisija un dalībvalstis.

9.   Datiem, kas reģistrēti centrālajā ES dalībvalstīm paredzētajā REX sistēmā, var piekļūt dalībvalstu muitas dienesti un Komisija, lai īstenotu un pārraudzītu Savienības preferenciālās tirdzniecības nolīgumus.

10.   Datiem, kas reģistrēti centrālajā trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir preferenciālās tirdzniecības nolīgums, paredzētajā REX sistēmā, var piekļūt:

| a) | tās trešās valsts kompetentās iestādes, kurā dati ir reģistrēti; |
| --- | --- |

a)

tās trešās valsts kompetentās iestādes, kurā dati ir reģistrēti;

| b) | dalībvalstu muitas dienesti, lai veiktu muitas deklarāciju pārbaudes saskaņā ar kodeksa 188. pantu vai kontroli pēc preču izlaišanas saskaņā ar kodeksa 48. pantu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu muitas dienesti, lai veiktu muitas deklarāciju pārbaudes saskaņā ar kodeksa 188. pantu vai kontroli pēc preču izlaišanas saskaņā ar kodeksa 48. pantu;

| c) | Komisija, lai īstenotu un pārraudzītu Savienības preferenciālās tirdzniecības nolīgumus. |
| --- | --- |

c)

Komisija, lai īstenotu un pārraudzītu Savienības preferenciālās tirdzniecības nolīgumus.

11.   Ja dalībvalstis ziņo par incidentiem un problēmām ekspluatācijas procesos, kas saistīti ar pakalpojumu sniegšanu sistēmās, kurās Komisija darbojas kā apstrādātājs, Komisija var piekļūt datiem tikai nolūkā atrisināt reģistrētu incidentu vai problēmu. Komisija nodrošina šādu datu konfidencialitāti saskaņā ar kodeksa 12. pantu.

110. pants

Sistēmu īpašnieki

1.   Kopīgo komponentu sistēmu īpašniece ir Komisija.

2.   Attiecīgo valstu komponentu sistēmu īpašnieces ir dalībvalstis.

111. pants

Sistēmu drošība

1.   Kopīgo komponentu drošību nodrošina Komisija. Valstu komponentu drošību nodrošina dalībvalstis.

Tālab Komisija un dalībvalstis veic pasākumus, kas ir nepieciešami, lai:

| a) | neviena neautorizēta persona nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei; |
| --- | --- |

a)

neviena neautorizēta persona nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei;

| b) | novērstu, ka neautorizētas personas ievada, aplūko, maina vai dzēš datus; |
| --- | --- |

b)

novērstu, ka neautorizētas personas ievada, aplūko, maina vai dzēš datus;

| c) | atklātu ikvienu a) un b) punktā minēto darbību. |
| --- | --- |

c)

atklātu ikvienu a) un b) punktā minēto darbību.

2.   Komisija un dalībvalstis cita citu informē par ikvienu darbību, kas varētu izraisīt elektronisko sistēmu drošības pārkāpumu, un ikvienu šāda pārkāpuma aizdomu gadījumu.

3.   Komisija un dalībvalstis nosaka drošības plānus attiecībā uz visām sistēmām.

112. pants

Sistēmu pārzinis un apstrādātājs

Attiecībā uz šīs regulas 1. pantā minētajām sistēmām un saistībā ar personas datu apstrādi:

| a) | dalībvalstis darbojas kā pārziņi, kā noteikts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktā, un pilda minētajā regulā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis darbojas kā pārziņi, kā noteikts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktā, un pilda minētajā regulā noteiktos pienākumus;

| b) | Komisija darbojas kā apstrādātājs, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 12. punktā, un pilda minētajā regulā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

b)

Komisija darbojas kā apstrādātājs, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 12. punktā, un pilda minētajā regulā noteiktos pienākumus;

| c) | atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis IKS2:






  — | apstrādājot datus, lai pārraudzītu un novērtētu kopējo drošības un drošuma riska kritēriju un standartu, kontroles pasākumu un prioritārās kontroles īstenošanu saskaņā ar šīs regulas 109. panta 6. punkta d) apakšpunktu, |
| --- | --- | --- |

c)

atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis IKS2:

—

apstrādājot datus, lai pārraudzītu un novērtētu kopējo drošības un drošuma riska kritēriju un standartu, kontroles pasākumu un prioritārās kontroles īstenošanu saskaņā ar šīs regulas 109. panta 6. punkta d) apakšpunktu,

| — | apstrādājot datus, lai vāktu, glabātu, apstrādātu un analizētu papildu informācijas elementus saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijām un atbalstītu riska pārvaldības procesus atbilstoši šīs regulas 43. panta 3. punktam un saskaņā ar šīs regulas 109. panta 6. punkta e) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

apstrādājot datus, lai vāktu, glabātu, apstrādātu un analizētu papildu informācijas elementus saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijām un atbalstītu riska pārvaldības procesus atbilstoši šīs regulas 43. panta 3. punktam un saskaņā ar šīs regulas 109. panta 6. punkta e) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;

| d) | atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis arī CRMS; |
| --- | --- |

d)

atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis arī CRMS;

CRMS

| e) | atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis REX sistēmā:






  — | apstrādājot datus, lai tos sinhronizētu ar valsts sistēmu, |
| --- | --- | --- |

e)

atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis REX sistēmā:

REX

—

apstrādājot datus, lai tos sinhronizētu ar valsts sistēmu,

| — | apstrādājot datus nolūkā piekļūt datiem, lai veiktu muitas deklarāciju pārbaudes saskaņā ar kodeksa 188. pantu vai kontroli pēc preču izlaišanas saskaņā ar kodeksa 48. pantu, |
| --- | --- |

—

apstrādājot datus nolūkā piekļūt datiem, lai veiktu muitas deklarāciju pārbaudes saskaņā ar kodeksa 188. pantu vai kontroli pēc preču izlaišanas saskaņā ar kodeksa 48. pantu,

| — | apstrādājot datus ar ES dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas izmantošanu saistītas statistikas un pārraudzības vajadzībām, |
| --- | --- |

—

apstrādājot datus ar ES dalībvalstīm paredzētās REX sistēmas izmantošanu saistītas statistikas un pārraudzības vajadzībām,

REX

| — | apstrādājot datus ar trešām valstīm paredzētās REX sistēmas izmantošanu saistītas statistikas un pārraudzības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

apstrādājot datus ar trešām valstīm paredzētās REX sistēmas izmantošanu saistītas statistikas un pārraudzības vajadzībām;

REX

| f) | atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis Surveillance sistēmā. |
| --- | --- |

f)

atkāpjoties no b) apakšpunkta, Komisija kopā ar dalībvalstīm darbojas kā kopīgs pārzinis Surveillance sistēmā.

Surveillance

113. pants

Datu glabāšanas termiņš

1.   Datu glabāšanas termiņu sistēmām, kurās dalībvalstis ir pārziņi atbilstoši šīs regulas 112. pantam, nosaka minētās dalībvalstis, ievērojot tiesību aktu muitas jomā prasības, un tās par šo termiņu informē Komisiju.

2.   Datu glabāšanas termiņu sistēmām, kurās Komisija un dalībvalstis ir kopīgi pārziņi, nosaka šādi:

| a) | IKS2: 10 gadi no brīža, kad dati tiek pirmo reizi apstrādāti centrālajā sistēmā; |
| --- | --- |

a)

IKS2: 10 gadi no brīža, kad dati tiek pirmo reizi apstrādāti centrālajā sistēmā;

| b) | REX: 10 gadi pēc reģistrācijas atcelšanas; |
| --- | --- |

b)

REX: 10 gadi pēc reģistrācijas atcelšanas;

| c) | CRMS: 10 gadi no brīža, kad dati tiek pirmo reizi apstrādāti centrālajā sistēmā; |
| --- | --- |

c)

CRMS: 10 gadi no brīža, kad dati tiek pirmo reizi apstrādāti centrālajā sistēmā;

| d) | Surveillance: 10 gadi no brīža, kad dati tiek pirmo reizi apstrādāti centrālajā sistēmā. |
| --- | --- |

d)

Surveillance: 10 gadi no brīža, kad dati tiek pirmo reizi apstrādāti centrālajā sistēmā.

3.   Datu glabāšanas termiņu piemēro visiem datiem, kurus aptver elektroniskās sistēmas.

4.   Neatkarīgi no 2. punkta, ja ir iesniegta pārsūdzība vai sākta tiesvedība par elektroniskajās sistēmās glabātiem datiem, minētos datus glabā līdz pārsūdzības procedūras vai tiesvedības beigām.

XIX NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

114. pants

Elektronisko sistēmu novērtējums

Komisija un dalībvalstis novērtē komponentus, par kuriem tās atbild, un jo īpaši analizē minēto komponentu drošību un integritāti un minētajos komponentos apstrādāto datu konfidencialitāti.

Komisija un dalībvalstis cita citu informē par šo novērtējumu rezultātiem.

115. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) 2021/414 atceļ.

Atsauces uz atcelto īstenošanas regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

116. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2151 (2019. gada 13. decembris), ar ko izveido darba programmu par Savienības Muitas kodeksā paredzēto elektronisko sistēmu izstrādi un ieviešanu (OV L 325, 16.12.2019., 168. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/414 (2021. gada 8. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 paredzēto informācijas apmaiņas un glabāšanas elektronisko sistēmu izstrādes, uzturēšanas un izmantošanas tehniskajiem noteikumiem (OV L 81, 9.3.2021., 37. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīva (ES) 2020/262 (2019. gada 19. decembris), ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (OV L 58, 27.2.2020., 4. lpp.).

8

(9)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/341 (2015. gada 17. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (OV L 69, 15.3.2016., 1. lpp.).

9

(10)  Konvencija starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par kopēju tranzīta procedūru (OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.).

10

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1071

(2023. gada 1. jūnijs),

ar ko attiecībā uz konkrētu dalībvalstu, to zonu vai nodalījumu statusa “brīvs no slimības” apstiprināšanu vai atsaukšanu saistībā ar noteiktām sarakstā norādītām slimībām un attiecībā uz noteiktu sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmu apstiprināšanu groza dažus Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu, 36. panta 4. punktu un 42. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2016/429 attiecībā uz slimībām, kas saskaņā ar tās 5. panta 1. punktu norādītas sarakstā, noteic slimībspecifiskus noteikumus un paredz, kā šie noteikumi dažādām sarakstā norādītu slimību kategorijām ir jāpiemēro. Regula (ES) 2016/429 paredz, ka dalībvalstīm attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir jāizveido obligātas izskaušanas programmas, bet attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā – fakultatīvas izskaušanas programmas, un ka šādas programmas jāapstiprina Komisijai. Minētā regula arī noteic, ka attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, dalībvalstu vai to zonu vai nodalījumu statusu “brīva no slimības” apstiprina vai atsauc Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2016/429 attiecībā uz slimībām, kas saskaņā ar tās 5. panta 1. punktu norādītas sarakstā, noteic slimībspecifiskus noteikumus un paredz, kā šie noteikumi dažādām sarakstā norādītu slimību kategorijām ir jāpiemēro. Regula (ES) 2016/429 paredz, ka dalībvalstīm attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir jāizveido obligātas izskaušanas programmas, bet attiecībā uz sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā – fakultatīvas izskaušanas programmas, un ka šādas programmas jāapstiprina Komisijai. Minētā regula arī noteic, ka attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītajām slimībām, kas minētas tās 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, dalībvalstu vai to zonu vai nodalījumu statusu “brīva no slimības” apstiprina vai atsauc Komisija.

| (2) | Regulu (ES) 2016/429 papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2), kas nosaka kritērijus, kādi dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem jāizpilda, lai tām piešķirtu, saglabātu, apturētu un atsauktu statusu “brīva no slimības”, un prasības, kuras dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem jāievēro attiecība uz obligāto vai fakultatīvo izskaušanas programmu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(2)

Regulu (ES) 2016/429 papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2), kas nosaka kritērijus, kādi dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem jāizpilda, lai tām piešķirtu, saglabātu, apturētu un atsauktu statusu “brīva no slimības”, un prasības, kuras dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem jāievēro attiecība uz obligāto vai fakultatīvo izskaušanas programmu apstiprināšanu.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (3) noteic īstenošanas noteikumus, kas attiecībā uz sarakstā norādītajām dzīvnieku slimībām, kuras minētas Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, jāievēro, piešķirot statusu “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” noteiktām dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem, un apstiprinot minēto sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmas. Konkrētāk, tās pielikumos ir norādītas tās dalībvalstis vai to zonas vai nodalījumi, kam ir statuss “brīvs no slimības”, kā arī pašreizējās, jau apstiprinātās obligātās vai fakultatīvās izskaušanas programmas. Ņemot vērā dažu slimību mainīgo epidemioloģisko situāciju, daži Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumi ir jāgroza, lai sarakstā iekļautu jaunas statusa “brīvs no slimības” dalībvalstis vai to zonas, lai zonas, kurās ir apstiprināti slimību uzliesmojumi vai kurās statusa “brīvs no slimības” saglabāšanas nosacījumi vairs netiek ievēroti, no saraksta svītrotu un lai apstiprinātu dažas obligātās vai fakultatīvās izskaušanas programmas, kas iesniegtas Komisijai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (3) noteic īstenošanas noteikumus, kas attiecībā uz sarakstā norādītajām dzīvnieku slimībām, kuras minētas Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, jāievēro, piešķirot statusu “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” noteiktām dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem, un apstiprinot minēto sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmas. Konkrētāk, tās pielikumos ir norādītas tās dalībvalstis vai to zonas vai nodalījumi, kam ir statuss “brīvs no slimības”, kā arī pašreizējās, jau apstiprinātās obligātās vai fakultatīvās izskaušanas programmas. Ņemot vērā dažu slimību mainīgo epidemioloģisko situāciju, daži Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumi ir jāgroza, lai sarakstā iekļautu jaunas statusa “brīvs no slimības” dalībvalstis vai to zonas, lai zonas, kurās ir apstiprināti slimību uzliesmojumi vai kurās statusa “brīvs no slimības” saglabāšanas nosacījumi vairs netiek ievēroti, no saraksta svītrotu un lai apstiprinātu dažas obligātās vai fakultatīvās izskaušanas programmas, kas iesniegtas Komisijai.

| (4) | Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju, Mycobacterium tuberculosis kompleksa (Mycobacterium bovis, M. caprae un M. tuberculosis) (MTBC) infekciju, trakumsērgas vīrusa (RABV) infekciju, govju enzootisko leikozi (EBL), govju infekciozo rinotraheītu/infekciozo pustulozo vulvovaginītu (IBR/IPV), Aujeski slimības vīrusa (ADV) infekciju, govju virusālās diarejas (BVD) un infekciozā katarālā drudža vīrusa (1.–24. serotipa) (BTV) infekciju vairākas dalībvalstis nesen iesniedza Komisijai pieteikumu par statusa “brīvs no slimības” piešķiršanu vai obligāto vai fakultatīvo izskaušanas programmu apstiprināšanu konkrētām to teritorijas zonām. Vairākas dalībvalstis arī paziņoja par RABV infekcijas un BTV infekcijas uzliesmojumiem, un tas ir jāatspoguļo dažos Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumos. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju, Mycobacterium tuberculosis kompleksa (Mycobacterium bovis, M. caprae un M. tuberculosis) (MTBC) infekciju, trakumsērgas vīrusa (RABV) infekciju, govju enzootisko leikozi (EBL), govju infekciozo rinotraheītu/infekciozo pustulozo vulvovaginītu (IBR/IPV), Aujeski slimības vīrusa (ADV) infekciju, govju virusālās diarejas (BVD) un infekciozā katarālā drudža vīrusa (1.–24. serotipa) (BTV) infekciju vairākas dalībvalstis nesen iesniedza Komisijai pieteikumu par statusa “brīvs no slimības” piešķiršanu vai obligāto vai fakultatīvo izskaušanas programmu apstiprināšanu konkrētām to teritorijas zonām. Vairākas dalībvalstis arī paziņoja par RABV infekcijas un BTV infekcijas uzliesmojumiem, un tas ir jāatspoguļo dažos Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 pielikumos.

| (5) | Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju liellopu populācijā Itālija un Portugāle iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no slimības” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi Bazilikatas reģiona Matēras provincē un Santareimas un Setubalas distriktā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīvs no slimības” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 1. nodaļā būtu jānorāda kā zonas, kurās liellopu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju liellopu populācijā Itālija un Portugāle iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no slimības” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi Bazilikatas reģiona Matēras provincē un Santareimas un Setubalas distriktā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīvs no slimības” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 1. nodaļā būtu jānorāda kā zonas, kurās liellopu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas.

| (6) | Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju aitu un kazu populācijā Francija un Itālija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīvs no slimības” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi Francijas Gviānā, Gvadelupā, Martinikā, Majotā un Reinjonā un Kampānijas reģiona Neapoles un Salerno provincē. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīvs no slimības” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 2. nodaļā būtu jānorāda kā zonas, kurās aitu un kazu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekciju aitu un kazu populācijā Francija un Itālija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīvs no slimības” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi Francijas Gviānā, Gvadelupā, Martinikā, Majotā un Reinjonā un Kampānijas reģiona Neapoles un Salerno provincē. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīvs no slimības” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I pielikuma I daļas 2. nodaļā būtu jānorāda kā zonas, kurās aitu un kazu populācijas ir brīvas no Brucella abortus, B. melitensis un B. suis infekcijas.

| (7) | Attiecībā uz MTBC infekciju Itālija un Spānija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no MTBC infekcijas” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi Kalabrijas reģiona Katandzāro provincē, Kampānijas reģiona Neapoles provincē, Apūlijas reģiona Barletas-Andrijas-Trani, Brindizi un Lečes provincē, Sardīnijas reģiona Ziemeļaustrumu Sardīnijas provincē un Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Burgosas, Leonas un Valjadolidas provincē. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no MTBC infekcijas” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 II pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā zonas ar statusu “brīva no MTBC infekcijas”. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz MTBC infekciju Itālija un Spānija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no MTBC infekcijas” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi Kalabrijas reģiona Katandzāro provincē, Kampānijas reģiona Neapoles provincē, Apūlijas reģiona Barletas-Andrijas-Trani, Brindizi un Lečes provincē, Sardīnijas reģiona Ziemeļaustrumu Sardīnijas provincē un Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Burgosas, Leonas un Valjadolidas provincē. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no MTBC infekcijas” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 II pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā zonas ar statusu “brīva no MTBC infekcijas”.

| (8) | Attiecībā uz EBL Portugāle iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no EBL” atzīšanai ir izpildīti Portu distriktā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no EBL” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 IV pielikuma I daļā būtu jānorāda kā zona ar statusu “brīva no EBL”. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz EBL Portugāle iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no EBL” atzīšanai ir izpildīti Portu distriktā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no EBL” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 IV pielikuma I daļā būtu jānorāda kā zona ar statusu “brīva no EBL”.

| (9) | Attiecībā uz IBR/IPV Slovākija iesniedza Komisijai pieteikumu uz fakultatīvās izskaušanas programmas apstiprināšanu zonai, kurā ietilpst Bratislavas, Košices, Prešovas, Trnavas un Žilinas apgabals. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas IBR/IPV izskaušanas programmu apstiprināšanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 V pielikuma II daļā būtu jānorāda kā zona, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz IBR/IPV. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz IBR/IPV Slovākija iesniedza Komisijai pieteikumu uz fakultatīvās izskaušanas programmas apstiprināšanu zonai, kurā ietilpst Bratislavas, Košices, Prešovas, Trnavas un Žilinas apgabals. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas IBR/IPV izskaušanas programmu apstiprināšanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 V pielikuma II daļā būtu jānorāda kā zona, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz IBR/IPV.

| (10) | Attiecībā uz ADV infekciju Polija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no ADV infekcijas” atzīšanai ir izpildīti visos tajos reģionos, kuri patlaban norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VI pielikuma II daļā kā tādi, kuriem ir apstiprināta izskaušanas programma. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no ADV infekcijas” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VI pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā zonas ar statusu “brīva no ADV infekcijas”. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz ADV infekciju Polija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no ADV infekcijas” atzīšanai ir izpildīti visos tajos reģionos, kuri patlaban norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VI pielikuma II daļā kā tādi, kuriem ir apstiprināta izskaušanas programma. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no ADV infekcijas” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VI pielikuma I daļā būtu attiecīgi jānorāda kā zonas ar statusu “brīva no ADV infekcijas”.

| (11) | Attiecībā uz BVD Vācija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no BVD” atzīšanai ir izpildīti Bavārijas federālās zemes Švābijas apgabala Augsburgas un Austrumalgojas reģionā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no BVD” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļā būtu jānorāda kā zonas ar statusu “brīva no BVD”. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz BVD Vācija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka Deleģētās regulas (ES) 2020/689 nosacījumi statusa “brīva no BVD” atzīšanai ir izpildīti Bavārijas federālās zemes Švābijas apgabala Augsburgas un Austrumalgojas reģionā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no BVD” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc minētās zonas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļā būtu jānorāda kā zonas ar statusu “brīva no BVD”.

| (12) | Attiecībā uz BVD Vācija arī informēja Komisiju, ka būtu jāatjaunina Bavārijas federālās zemes Augšfrankonijas, Augšpfalcas, Vidusfrankonijas un Lejasfrankonijas apgabala zonas, kas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļā norādītas zonas ar statusu “brīva no BVD”. Visa minēto zonu teritorija ir brīva no BVD pretstatā Lejasbavārijas apgabalam, kur dažās minēto teritoriju daļās BVD joprojām ir sastopama. Tāpēc nav vajadzības minēt mazākas vienības, piemēram, pilsētas un apriņķus, kas atrodas Augšfrankonijas, Augšpfalcas, Vidusfrankonijas un Lejasfrankonijas apgabalā, un tie būtu jāsvītro. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļa. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz BVD Vācija arī informēja Komisiju, ka būtu jāatjaunina Bavārijas federālās zemes Augšfrankonijas, Augšpfalcas, Vidusfrankonijas un Lejasfrankonijas apgabala zonas, kas Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļā norādītas zonas ar statusu “brīva no BVD”. Visa minēto zonu teritorija ir brīva no BVD pretstatā Lejasbavārijas apgabalam, kur dažās minēto teritoriju daļās BVD joprojām ir sastopama. Tāpēc nav vajadzības minēt mazākas vienības, piemēram, pilsētas un apriņķus, kas atrodas Augšfrankonijas, Augšpfalcas, Vidusfrankonijas un Lejasfrankonijas apgabalā, un tie būtu jāsvītro. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VII pielikuma I daļa.

| (13) | Slovākija paziņoja Komisijai par vairākiem RABV infekcijas uzliesmojumiem, kas skar Prešovas apgabala Humennes, Medzilaborces, Sninas, Stropkovas, Svidnīkas un Vranovas pie Topļas apriņķī un Košices apgabala Mihalovces, Sobrances un Trebišovas apriņķī. Visai Slovākijas teritorijai ir statuss “brīva no RABV infekcijas”, un tā ir norādīta Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 III pielikuma I daļā, tāpēc minētais statuss attiecīgajiem apriņķiem būtu jāatsauc un ieraksts par Slovākiju minētajā sarakstā būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Slovākija paziņoja Komisijai par vairākiem RABV infekcijas uzliesmojumiem, kas skar Prešovas apgabala Humennes, Medzilaborces, Sninas, Stropkovas, Svidnīkas un Vranovas pie Topļas apriņķī un Košices apgabala Mihalovces, Sobrances un Trebišovas apriņķī. Visai Slovākijas teritorijai ir statuss “brīva no RABV infekcijas”, un tā ir norādīta Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 III pielikuma I daļā, tāpēc minētais statuss attiecīgajiem apriņķiem būtu jāatsauc un ieraksts par Slovākiju minētajā sarakstā būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Attiecībā uz RABV infekciju Slovākija arī iesniedza Komisijai pieteikumu uz obligātās izskaušanas programmas apstiprināšanu zonai, kurā ietilpst Prešovas apgabala Humennes, Medzilaborces, Sninas, Stropkovas, Svidnīkas un Vranovas pie Topļas apriņķis un Košices apgabala Mihalovces, Sobrances un Trebišovas apriņķis. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas RABV infekcijas izskaušanas programmu apstiprināšanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 III pielikuma II daļā būtu jānorāda kā zona, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz RABV infekciju. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz RABV infekciju Slovākija arī iesniedza Komisijai pieteikumu uz obligātās izskaušanas programmas apstiprināšanu zonai, kurā ietilpst Prešovas apgabala Humennes, Medzilaborces, Sninas, Stropkovas, Svidnīkas un Vranovas pie Topļas apriņķis un Košices apgabala Mihalovces, Sobrances un Trebišovas apriņķis. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šis pieteikums atbilst kritērijiem, kas RABV infekcijas izskaušanas programmu apstiprināšanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 2. nodaļā. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 III pielikuma II daļā būtu jānorāda kā zona, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz RABV infekciju.

| (15) | Attiecībā uz BTV infekciju Beļģija un Vācija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka nosacījumi statusa “brīvs no BTV infekcijas” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi visā Beļģijas teritorijā un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Bernkasteles-Vitlihas, Aifelkraisas Bitburgas-Prīmas, Trīres, Trīres-Zārburgas un Vulkānaifelas rajonā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no BTV infekcijas” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc Beļģija būtu jānorāda sarakstā, un Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē esošā minētā zona būtu jāiekļauj Vācijas teritorijā, kura Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma I daļā jau ir norādīta kā zona ar statusu “brīva no BTV infekcijas”. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz BTV infekciju Beļģija un Vācija iesniedza Komisijai informāciju, kas apliecina, ka nosacījumi statusa “brīvs no BTV infekcijas” atzīšanai ir izpildīti attiecīgi visā Beļģijas teritorijā un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Bernkasteles-Vitlihas, Aifelkraisas Bitburgas-Prīmas, Trīres, Trīres-Zārburgas un Vulkānaifelas rajonā. Pēc Komisijas veiktā novērtējuma tika atzīts, ka šie pieteikumi atbilst kritērijiem, kas statusa “brīva no BTV infekcijas” piešķiršanai noteikti Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļā. Tāpēc Beļģija būtu jānorāda sarakstā, un Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē esošā minētā zona būtu jāiekļauj Vācijas teritorijā, kura Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma I daļā jau ir norādīta kā zona ar statusu “brīva no BTV infekcijas”.

| (16) | Spānija paziņoja Komisijai par Galisijas autonomā apgabala Ourenses un Pontebedras provincē konstatētiem 4. serotipa BTV infekcijas uzliesmojumiem, kuri skar arī apkārt esošos Lugo provinces Sarijas, Čantadas un Teradelemos Kirogas rajonus, kā arī Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Samoras provinces Alkanjisas un Puevlas de Sanavrijas rajonu. Minētajiem apgabaliem ir statuss “brīvs no BTV infekcijas”, un tie ir norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma I daļā, tāpēc to statuss “brīvs no BTV infekcijas” būtu jāatsauc un ieraksts par Spāniju minētajā sarakstā būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(16)

Spānija paziņoja Komisijai par Galisijas autonomā apgabala Ourenses un Pontebedras provincē konstatētiem 4. serotipa BTV infekcijas uzliesmojumiem, kuri skar arī apkārt esošos Lugo provinces Sarijas, Čantadas un Teradelemos Kirogas rajonus, kā arī Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Samoras provinces Alkanjisas un Puevlas de Sanavrijas rajonu. Minētajiem apgabaliem ir statuss “brīvs no BTV infekcijas”, un tie ir norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma I daļā, tāpēc to statuss “brīvs no BTV infekcijas” būtu jāatsauc un ieraksts par Spāniju minētajā sarakstā būtu attiecīgi jāgroza.

| (17) | Attiecībā uz BTV infekciju Spānija arī informēja Komisiju, ka tā ir paplašinājusi jau apstiprinātās fakultatīvās izskaušanas programmas teritoriālo tvērumu attiecībā uz zonu, kas iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma II daļā, pievienojot zonu, kas ietver Ourenses un Pontebedras provinci, vairākus Galisijas autonomā apgabala Lugo provinces apgabalus, vairākus Kastīlijas-Lamančas autonomā apgabala Toledo provinces apgabalus, Salamankas provinci, vairākus Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Avilas un Samoras provinces apgabalus, vairākus rajonus Avilas un Samoras provincē un vairākus Madrides autonomā apgabala rajonus. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma II daļas ierakstā par Spāniju būtu jāiekļauj kā zona, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BTV infekciju. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz BTV infekciju Spānija arī informēja Komisiju, ka tā ir paplašinājusi jau apstiprinātās fakultatīvās izskaušanas programmas teritoriālo tvērumu attiecībā uz zonu, kas iekļauta Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma II daļā, pievienojot zonu, kas ietver Ourenses un Pontebedras provinci, vairākus Galisijas autonomā apgabala Lugo provinces apgabalus, vairākus Kastīlijas-Lamančas autonomā apgabala Toledo provinces apgabalus, Salamankas provinci, vairākus Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala Avilas un Samoras provinces apgabalus, vairākus rajonus Avilas un Samoras provincē un vairākus Madrides autonomā apgabala rajonus. Tāpēc minētā zona Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 VIII pielikuma II daļas ierakstā par Spāniju būtu jāiekļauj kā zona, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BTV infekciju.

| (18) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I līdz VIII pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I līdz VIII pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I līdz VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu un jaunradušos slimību uzraudzību, izskaušanas programmām un statusu “brīvs no slimības” papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 211. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (2021. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 piemērošanu saistībā ar statusa “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” apstiprināšanu noteiktām dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītām slimībām, kā arī apstiprina šo sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmas (OV L 131, 16.4.2021., 78. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/620 I līdz VIII pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumu groza šādi:






  a) | I daļas 1. nodaļu groza šādi:






  i) | ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

1)

regulas I pielikumu groza šādi:

a)

I daļas 1. nodaļu groza šādi:

i)

ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii) | ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Portugāle | Distritos Aveiro, Castelo Branco, Coimbra, Faro, Guarda, Leiria, Santarem, Setubal, Viseu
  Região Autónoma dos Açores: Ilhas de Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, São Jorge, Santa Maria, Terceira” |

ii)

ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Portugāle

Distritos Aveiro, Castelo Branco, Coimbra, Faro, Guarda, Leiria, Santarem, Setubal, Viseu

Região Autónoma dos Açores: Ilhas de Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, São Jorge, Santa Maria, Terceira”

| b) | I daļas 2. nodaļu groza šādi:






  i) | ierakstu par Franciju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Francija | Visa teritorija” |

b)

I daļas 2. nodaļu groza šādi:

i)

ierakstu par Franciju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Francija

Visa teritorija”

| ii) | ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento, Napoli, Salerno
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

ii)

ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento, Napoli, Salerno

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| c) | II daļas 1. nodaļu groza šādi:






  i) | ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia” |

c)

II daļas 1. nodaļu groza šādi:

i)

ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”

| ii) | ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Portugāle | Distritos Beja, Braga, Braganca, Evora, Lisboa, Portalegre, Porto, Viana do Castelo, Vila Real
  Região Autónoma da Madeira
  Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel” |

ii)

ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Portugāle

Distritos Beja, Braga, Braganca, Evora, Lisboa, Portalegre, Porto, Viana do Castelo, Vila Real

Região Autónoma da Madeira

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel”

| d) | II daļas 2. nodaļā ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Avellino
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia” |

d)

II daļas 2. nodaļā ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Avellino

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”

| 2) | regulas II pielikumu groza šādi:






  a) | I daļu groza šādi:






  i) | ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro
  Regione Campania: Provincia di Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna: Città metropolitana di Cagliari, Provincia di Medio Campidano, Nord Est Sardegna, Nuoro, Ogliastra, Oristano, Sulcis Iglesiente
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto” |

2)

regulas II pielikumu groza šādi:

a)

I daļu groza šādi:

i)

ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro

Regione Campania: Provincia di Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna: Città metropolitana di Cagliari, Provincia di Medio Campidano, Nord Est Sardegna, Nuoro, Ogliastra, Oristano, Sulcis Iglesiente

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”

| ii) | ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Spānija | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Castilla y León: Province of Burgos, León, Valladolid
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias” |

ii)

ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Spānija

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Castilla y León: Province of Burgos, León, Valladolid

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias”

| b) | II daļu groza šādi:






  i) | ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Itālija | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria: Provincia di Cosenza, Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia d’Avellino, Caserta, Benevento, Salerno
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sardegna: Città metropolitana di Sassari
  Regione Sicilia” |

b)

II daļu groza šādi:

i)

ierakstu par Itāliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Itālija

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria: Provincia di Cosenza, Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia d’Avellino, Caserta, Benevento, Salerno

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sardegna: Città metropolitana di Sassari

Regione Sicilia”

| ii) | ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Spānija | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León: Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria un Zamora province
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Navarra
  Comunidad Autónoma de Valencia” |

ii)

ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Spānija

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León: Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria un Zamora province

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Navarra

Comunidad Autónoma de Valencia”

| 3) | regulas III pielikumu groza šādi:






  a) | I daļā ierakstu par Slovākiju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Slovākija | Visa teritorija, izņemot šādus reģionus:
  Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou in kraj Prešovský
  Michalovce, Sobrance, Trebišov in kraj Košický” |

3)

regulas III pielikumu groza šādi:

a)

I daļā ierakstu par Slovākiju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Slovākija

Visa teritorija, izņemot šādus reģionus:

Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou in kraj Prešovský

Michalovce, Sobrance, Trebišov in kraj Košický”

| b) | II daļā aiz ieraksta par Rumāniju pievieno šādu ierakstu par Slovākiju:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Slovākija | Region Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou in kraj Prešovský
  Region Michalovce, Sobrance, Trebišov in kraj Košický” |

b)

II daļā aiz ieraksta par Rumāniju pievieno šādu ierakstu par Slovākiju:

Dalībvalsts

Teritorija

“Slovākija

Region Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou in kraj Prešovský

Region Michalovce, Sobrance, Trebišov in kraj Košický”

| 4) | regulas IV pielikuma I daļā ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Portugāle | Visa teritorija, izņemot Região Autónoma da Madeira” |

4)

regulas IV pielikuma I daļā ierakstu par Portugāli aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Portugāle

Visa teritorija, izņemot Região Autónoma da Madeira”

| 5) | regulas V pielikuma II daļā aiz ieraksta par Luksemburgu pievieno šādu ierakstu par Slovākiju:







  Dalībvalsts | Teritorija | Sākotnējā apstiprinājuma diena, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā |
| --- | --- | --- | --- |
| “Slovākija | Kraj Bratislava
  Kraj Košice
  Kraj Prešov
  Kraj Trnava
  Kraj Žilina | 2023. gada 5. jūnijs” |

5)

regulas V pielikuma II daļā aiz ieraksta par Luksemburgu pievieno šādu ierakstu par Slovākiju:

Dalībvalsts

Teritorija

Sākotnējā apstiprinājuma diena, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā

“Slovākija

Kraj Bratislava

Kraj Košice

Kraj Prešov

Kraj Trnava

Kraj Žilina

2023. gada 5. jūnijs”

| 6) | regulas VI pielikumu groza šādi:






  a) | I daļā ierakstu par Poliju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Polija | Visa teritorija” |

6)

regulas VI pielikumu groza šādi:

a)

I daļā ierakstu par Poliju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Polija

Visa teritorija”

| b) | II daļā ierakstu par Poliju svītro; |
| --- | --- |

b)

II daļā ierakstu par Poliju svītro;

| 7) | regulas VII pielikumu groza šādi:






  a) | I daļā ierakstu par Vāciju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Vācija | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Regierungsbezirk Oberbayern
  Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn, Lkr. Straubing-Bogen,
  Regierungsbezirk Mittelfranken
  Regierungsbezirk Oberfranken
  Regierungsbezirk Oberpfalz
  Regierungsbezirk Unterfranken
  Regierungsbezirk Schwaben
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen” |

7)

regulas VII pielikumu groza šādi:

a)

I daļā ierakstu par Vāciju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Vācija

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Regierungsbezirk Oberbayern

Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn, Lkr. Straubing-Bogen,

Regierungsbezirk Mittelfranken

Regierungsbezirk Oberfranken

Regierungsbezirk Oberpfalz

Regierungsbezirk Unterfranken

Regierungsbezirk Schwaben

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen”

| b) | II daļā ierakstu par Vāciju aizstāj ar šādu:







  Dalībvalsts | Teritorija | Sākotnējā apstiprinājuma diena, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā |
| --- | --- | --- | --- |
| “Vācija | Bundesland Bayern:
  Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Deggendorf, Dingolfing-Landau
  Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Schleswig-Holstein | 2022. gada 21. februāris” |

b)

II daļā ierakstu par Vāciju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

Sākotnējā apstiprinājuma diena, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā

“Vācija

Bundesland Bayern:

Šādas Niederbayern apgabala pilsētas un apriņķi: Deggendorf, Dingolfing-Landau

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

2022. gada 21. februāris”

| 8) | regulas VIII pielikumu groza šādi:






  a) | I daļu groza šādi:






  i) | pirms ieraksta par Čehiju iekļauj šādu ierakstu par Beļģiju:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Beļģija | Visa teritorija” |

8)

regulas VIII pielikumu groza šādi:

a)

I daļu groza šādi:

i)

pirms ieraksta par Čehiju iekļauj šādu ierakstu par Beļģiju:

Dalībvalsts

Teritorija

“Beļģija

Visa teritorija”

| ii) | ierakstu par Vāciju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Vācija | Visa teritorija” |

ii)

ierakstu par Vāciju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Vācija

Visa teritorija”

| iii) | ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:






  Dalībvalsts | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| “Spānija | Comunidad Autónoma de Andalucía: Almería province
  Šādi Granada provinces reģioni: Alhama de Granada (Alhama/Temple), Baza (Altiplanicie Sur), Guadix (Hoya-Altiplanicie de Guadix), Huescar (Altiplanicie Norte), Iznalloz (Montes Orientales), Loja (Vega/Montes Occ.), Orgiva (Alpujarra/Valle de Lecrin), Santa Fe (Vega de Granada)
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Asturias
  Comunidad Autónoma de Canarias Comunidad Autónoma de Cantabria

  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha, izņemot šādus reģionus:

  Ciudad Real provincē – Almadén, Almodóvar del Campo, Piedrabuena


  Toledo provincē – Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos


  Comunidad Autónoma de Castilla y León, izņemot šādus apgabalus:

  Salamanca province

  Ávila provincē – Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada


  Zamora provincē – Alcañices, Bermillo de Sayago, Puebla de Sanabria

  Comunidad Autónoma de Cataluña

  Comunidad Autónoma de Galicia, izņemot šādus apgabalus:

  Orense province

  Pontevedra province

  Lugo provincē – Sarria, Chantada un Terra de Lemos-Quiroga

  Comunidad Autónoma de La Rioja

  Comunidad Autónoma de Madrid, izņemot šādus reģionus:
  Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra
  Comunidad Autónoma de País Vasco
  Comunidad Autónoma de Valencia” |

iii)

ierakstu par Spāniju aizstāj ar šādu:

Dalībvalsts

Teritorija

“Spānija

Comunidad Autónoma de Andalucía: Almería province

Šādi Granada provinces reģioni: Alhama de Granada (Alhama/Temple), Baza (Altiplanicie Sur), Guadix (Hoya-Altiplanicie de Guadix), Huescar (Altiplanicie Norte), Iznalloz (Montes Orientales), Loja (Vega/Montes Occ.), Orgiva (Alpujarra/Valle de Lecrin), Santa Fe (Vega de Granada)

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Asturias

Comunidad Autónoma de Canarias Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha, izņemot šādus reģionus:

Ciudad Real provincē – Almadén, Almodóvar del Campo, Piedrabuena

Toledo provincē – Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos

Comunidad Autónoma de Castilla y León, izņemot šādus apgabalus:

Salamanca province

Ávila provincē – Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada

Zamora provincē – Alcañices, Bermillo de Sayago, Puebla de Sanabria

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Galicia, izņemot šādus apgabalus:

Orense province

Pontevedra province

Lugo provincē – Sarria, Chantada un Terra de Lemos-Quiroga

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid, izņemot šādus reģionus:

Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra

Comunidad Autónoma de País Vasco

Comunidad Autónoma de Valencia”

| b) | II daļu aizstāj ar šādu:

  “II DAĻA

  Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BTV infekciju








  Dalībvalsts | Teritorija | Sākotnējā apstiprinājuma diena, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | Comunidad Autónoma de Andalucía:

  Cádiz, Córdoba, Huelva, Jáén, Málaga un Sevilla province

  Granada provincē: Motril (Costa de Granada)
  Communidad Autónoma de Castilla-La Mancha:
  šādi Ciudad Real provinces reģioni: Almadén, Almodóvar del Campo un Piedrabuena

  Šādi Toledo provinces reģioni: Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos
  Comunidad Autónoma de Castilla y León:

  Salamanca province
  Šādi Ávila provinces reģioni: Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada
  Šādi Zamora provinces reģioni: Alcañices, Bermillo de Sayago Puebla de Sanabria
  Communidad Autónoma de Extremadura
  Communidad Autónoma de Galicia:

  Orense province

  Pontevedra province

  Lugo provincē – Sarria, Chantada un Terra de Lemos-Quiroga

  Comunidad Autónoma de Islas Baleares

  Comunidad Autónoma de Madrid, izņemot šādus reģionus:
  Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias | 2022. gada 21. februāris” |

b)

II daļu aizstāj ar šādu:

“II DAĻA

Dalībvalstis vai to zonas, kam ir apstiprināta izskaušanas programma attiecībā uz BTV infekciju

Dalībvalsts

Teritorija

Sākotnējā apstiprinājuma diena, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2020/689 15. panta 2. punktā

Spānija

Comunidad Autónoma de Andalucía:

Cádiz, Córdoba, Huelva, Jáén, Málaga un Sevilla province

Granada provincē: Motril (Costa de Granada)

Communidad Autónoma de Castilla-La Mancha:

šādi Ciudad Real provinces reģioni: Almadén, Almodóvar del Campo un Piedrabuena

Šādi Toledo provinces reģioni: Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos

Comunidad Autónoma de Castilla y León:

Salamanca province

Šādi Ávila provinces reģioni: Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada

Šādi Zamora provinces reģioni: Alcañices, Bermillo de Sayago Puebla de Sanabria

Communidad Autónoma de Extremadura

Communidad Autónoma de Galicia:

Orense province

Pontevedra province

Lugo provincē – Sarria, Chantada un Terra de Lemos-Quiroga

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Madrid, izņemot šādus reģionus:

Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias

2022. gada 21. februāris”

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/116

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1072

(2023. gada 1. jūnijs),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/2116 nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi attiecībā uz 2023. kalendāro gadu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2116 (2021. gada 2. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (1), un jo īpaši tās 17. panta 1. punkta trešo daļu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka korekcijas likme attiecībā uz minētās regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām tiešo maksājumu intervencēm un minētās regulas 5. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem īpašajiem pasākumiem jānosaka tad, ja prognozes par intervencēm un pasākumiem, kurus finansē no konkrētam budžeta gadam noteikta attiecīgā maksimālā apakšapjoma, rāda, ka piemērojamie gada maksimālie apjomi tiks pārsniegti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka korekcijas likme attiecībā uz minētās regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām tiešo maksājumu intervencēm un minētās regulas 5. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem īpašajiem pasākumiem jānosaka tad, ja prognozes par intervencēm un pasākumiem, kurus finansē no konkrētam budžeta gadam noteikta attiecīgā maksimālā apakšapjoma, rāda, ka piemērojamie gada maksimālie apjomi tiks pārsniegti.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 16. panta 1. punktu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF) katra gada sākumā jāizveido Savienības lauksaimniecības rezerve. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 2. punkta otro daļu tad, ja pieejamās apropriācijas nav pietiekamas, lai rezervi finansētu līdz vajadzīgajai summai, par rezerves finansēšanas galējo līdzekli var izmantot minētās regulas 17. pantā paredzēto finanšu disciplīnu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 16. panta 1. punktu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF) katra gada sākumā jāizveido Savienības lauksaimniecības rezerve. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 2. punkta otro daļu tad, ja pieejamās apropriācijas nav pietiekamas, lai rezervi finansētu līdz vajadzīgajai summai, par rezerves finansēšanas galējo līdzekli var izmantot minētās regulas 17. pantā paredzēto finanšu disciplīnu.

| (3) | Prognozes par Komisijas 2024. gada budžeta projektā noteiktajiem tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītajiem izdevumiem liecina, ka patlaban piemērot finanšu disciplīnu nav vajadzības. Tomēr, ņemot vērā Krievijas iebrukuma Ukrainā ietekmi uz agropārtikas sektoru un ārkārtīgi augsto inflāciju, kura skar ar tirgu saistītos izdevumus, skaidrība par to, cik liela nākotnē būs vajadzība pēc atbalsta no lauksaimniecības rezerves, ir ļoti maza. Turklāt no 2023. gada attiecībā uz tiešajiem maksājumiem ir ieviesti jauni, daudz elastīgāki finanšu pārvaldības noteikumi, un tas palielina ar 2024. finanšu gada budžeta izpildes līmeņa aplēsēm saistīto nenoteiktību. |
| --- | --- |

(3)

Prognozes par Komisijas 2024. gada budžeta projektā noteiktajiem tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītajiem izdevumiem liecina, ka patlaban piemērot finanšu disciplīnu nav vajadzības. Tomēr, ņemot vērā Krievijas iebrukuma Ukrainā ietekmi uz agropārtikas sektoru un ārkārtīgi augsto inflāciju, kura skar ar tirgu saistītos izdevumus, skaidrība par to, cik liela nākotnē būs vajadzība pēc atbalsta no lauksaimniecības rezerves, ir ļoti maza. Turklāt no 2023. gada attiecībā uz tiešajiem maksājumiem ir ieviesti jauni, daudz elastīgāki finanšu pārvaldības noteikumi, un tas palielina ar 2024. finanšu gada budžeta izpildes līmeņa aplēsēm saistīto nenoteiktību.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 1. punkta trešo daļu korekcijas likme jānosaka līdz tā kalendārā gada 30. jūnijam, attiecībā uz kuru korekcijas likmi piemēro. Saskaņā ar minētās regulas 17. panta 2. punktu korekcijas likmi līdz tā paša kalendārā gada 1. decembrim var pielāgot, pamatojoties uz jaunu informāciju. Tomēr likmes pielāgošana, pamatojoties uz jaunu informāciju, ir iespējama tikai tad, ja likme līdz 30. jūnijam ir jau noteikta. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 1. punkta trešo daļu korekcijas likme jānosaka līdz tā kalendārā gada 30. jūnijam, attiecībā uz kuru korekcijas likmi piemēro. Saskaņā ar minētās regulas 17. panta 2. punktu korekcijas likmi līdz tā paša kalendārā gada 1. decembrim var pielāgot, pamatojoties uz jaunu informāciju. Tomēr likmes pielāgošana, pamatojoties uz jaunu informāciju, ir iespējama tikai tad, ja likme līdz 30. jūnijam ir jau noteikta.

| (5) | Ņemot vērā ar budžeta prognozēm saistīto nenoteiktību un lai saglabātu iespēju līdz 2023. gada 1. decembrim pielāgot korekcijas likmi un nodrošināt, ka vajadzības gadījumā tiek ievēroti lauksaimniecības rezerves maksimālie gada apjomi vai sagādāts papildu finansējums, tiek uzskatīts par lietderīgu uz 2023. kalendāro gadu noteikt 0 % lielu korekcijas likmi. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā ar budžeta prognozēm saistīto nenoteiktību un lai saglabātu iespēju līdz 2023. gada 1. decembrim pielāgot korekcijas likmi un nodrošināt, ka vajadzības gadījumā tiek ievēroti lauksaimniecības rezerves maksimālie gada apjomi vai sagādāts papildu finansējums, tiek uzskatīts par lietderīgu uz 2023. kalendāro gadu noteikt 0 % lielu korekcijas likmi.

| (6) | Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka korekcijas likmi atbilstošajā kalendārajā gadā piemēro par 2 000 EUR lielākiem maksājumiem, kuri lauksaimniekiem piešķirami saistībā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām tiešo maksājumu intervencēm un minētās regulas 5. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem īpašajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) 2021/2116 17. panta 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka korekcijas likmi atbilstošajā kalendārajā gadā piemēro par 2 000 EUR lielākiem maksājumiem, kuri lauksaimniekiem piešķirami saistībā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām tiešo maksājumu intervencēm un minētās regulas 5. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem īpašajiem pasākumiem.

| (7) | Lauksaimnieki, kuri iesniedz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu par vienu (N) kalendāro gadu, parasti maksājumu saņem noteiktā maksājumu periodā, kas ir (N+1) finanšu gadā. Tomēr zināmās robežās dalībvalstis var maksājumus lauksaimniekiem veikt novēloti, t. i., pēc minētā maksājumu perioda. Šādus novēlotus maksājumus var veikt nākamajā finanšu gadā. Piemērojot finanšu disciplīnu konkrētam kalendārajam gadam, korekcijas likme nebūtu jāpiemēro maksājumiem, kuriem atbilstošie atbalsta pieteikumi iesniegti citos kalendārajos gados, nevis tajā, kuram piemēro finanšu disciplīnu. Tāpēc un lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, ir lietderīgi noteikt, ka korekcijas likme jāpiemēro tikai tiem maksājumiem, kuriem atbilstošie atbalsta pieteikumi iesniegti kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu disciplīnu, un neatkarīgi no tā, kad lauksaimniekiem tiek samaksāts, |
| --- | --- |

(7)

Lauksaimnieki, kuri iesniedz tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu par vienu (N) kalendāro gadu, parasti maksājumu saņem noteiktā maksājumu periodā, kas ir (N+1) finanšu gadā. Tomēr zināmās robežās dalībvalstis var maksājumus lauksaimniekiem veikt novēloti, t. i., pēc minētā maksājumu perioda. Šādus novēlotus maksājumus var veikt nākamajā finanšu gadā. Piemērojot finanšu disciplīnu konkrētam kalendārajam gadam, korekcijas likme nebūtu jāpiemēro maksājumiem, kuriem atbilstošie atbalsta pieteikumi iesniegti citos kalendārajos gados, nevis tajā, kuram piemēro finanšu disciplīnu. Tāpēc un lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, ir lietderīgi noteikt, ka korekcijas likme jāpiemēro tikai tiem maksājumiem, kuriem atbilstošie atbalsta pieteikumi iesniegti kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu disciplīnu, un neatkarīgi no tā, kad lauksaimniekiem tiek samaksāts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2116 17. pantu noteiktu korekcijas likmi, par 2 000 EUR lielākus maksājumus, kuri attiecas uz atbalsta pieteikumiem, kas iesniegti par 2023. kalendāro gadu, un kuri lauksaimniekiem piešķirami saistībā ar minētās regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām tiešo maksājumu intervencēm un minētās regulas 5. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajiem īpašajiem pasākumiem, samazina, piemērojot 0 % lielu korekcijas likmi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 435, 6.12.2021., 187. lpp.

1

---

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/118

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1073

(2023. gada 1. jūnijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 piešķir Savienības atļauju atsevišķam biocīdam “Spray On wipes”

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 44. panta 5. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums “Laboratorium Dr. Deppe GmbH”2019. gada 23. aprīlī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 43. panta 1. punktu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 414/2013 (2) 4. pantu iesniedza Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) pieteikumu Savienības atļaujas saņemšanai par vienādo atsevišķo biocīdu, – kā teikts minētās regulas 1. pantā –, ar nosaukumu “Spray On wipes”, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītajam 2. un 4. produkta veidam. Pieteikums ar lietas numuru BC-VA051119-47 tika ierakstīts Biocīdu reģistrā (“Reģistrs”). Pieteikumā norādīts arī saistītās atsauces biocīdu saimes “Knieler & Team Propanol Family” pieteikuma numurs, kas Reģistrā reģistrēta ar lietas numuru BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums “Laboratorium Dr. Deppe GmbH”2019. gada 23. aprīlī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 43. panta 1. punktu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 414/2013 (2) 4. pantu iesniedza Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) pieteikumu Savienības atļaujas saņemšanai par vienādo atsevišķo biocīdu, – kā teikts minētās regulas 1. pantā –, ar nosaukumu “Spray On wipes”, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītajam 2. un 4. produkta veidam. Pieteikums ar lietas numuru BC-VA051119-47 tika ierakstīts Biocīdu reģistrā (“Reģistrs”). Pieteikumā norādīts arī saistītās atsauces biocīdu saimes “Knieler & Team Propanol Family” pieteikuma numurs, kas Reģistrā reģistrēta ar lietas numuru BC-AQ050985-22.

| (2) | Vienādā atsevišķā biocīda “Spray On wipes” sastāvā aktīvās vielas ir propan-1-ols un propan-2-ols, kas attiecībā uz 2. un 4. produkta veidu ir iekļautas Savienības apstiprināto aktīvo vielu sarakstā, kurš minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 9. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Vienādā atsevišķā biocīda “Spray On wipes” sastāvā aktīvās vielas ir propan-1-ols un propan-2-ols, kas attiecībā uz 2. un 4. produkta veidu ir iekļautas Savienības apstiprināto aktīvo vielu sarakstā, kurš minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 9. panta 2. punktā.

| (3) | 2021. gada 8. decembrī Aģentūra saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 414/2013 6. pantu Komisijai iesniedza atzinumu (3) un biocīda “Spray On wipes” raksturojuma kopsavilkuma (BRK) projektu. |
| --- | --- |

(3)

2021. gada 8. decembrī Aģentūra saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 414/2013 6. pantu Komisijai iesniedza atzinumu (3) un biocīda “Spray On wipes” raksturojuma kopsavilkuma (BRK) projektu.

| (4) | Atzinumā secināts, ka proponētās atšķirības starp vienādo atsevišķo biocīdu un saistīto atsauces biocīdu attiecas tikai uz informāciju, uz kuru var attiekties administratīvi grozījumi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013 (4), un ka, pamatojoties uz saistītās atsauces biocīdu saimes “Knieler & Team Propanol Family” novērtējumu, ja vien tiek nodrošināta atbilstība BRK projektam, vienādais atsevišķais biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Atzinumā secināts, ka proponētās atšķirības starp vienādo atsevišķo biocīdu un saistīto atsauces biocīdu attiecas tikai uz informāciju, uz kuru var attiekties administratīvi grozījumi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013 (4), un ka, pamatojoties uz saistītās atsauces biocīdu saimes “Knieler & Team Propanol Family” novērtējumu, ja vien tiek nodrošināta atbilstība BRK projektam, vienādais atsevišķais biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta nosacījumiem.

| (5) | Aģentūra 2022. gada 20. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 4. punktu Komisijai nosūtīja BRK projektu visās Savienības oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

(5)

Aģentūra 2022. gada 20. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 4. punktu Komisijai nosūtīja BRK projektu visās Savienības oficiālajās valodās.

| (6) | Komisija ir vienisprātis ar Aģentūras atzinumu un tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi vienādajam atsevišķajam biocīdam “Spray On wipes” piešķirt Savienības atļauju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir vienisprātis ar Aģentūras atzinumu un tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi vienādajam atsevišķajam biocīdam “Spray On wipes” piešķirt Savienības atļauju.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzņēmumam “Laboratorium Dr. Deppe GmbH” piešķir Savienības atļauju ar atļaujas numuru EU-0027668-0000 saskaņā ar pielikumā sniegto biocīda raksturojuma kopsavilkumu piedāvāt tirgū un lietot vienādo atsevišķo biocīdu “Spray On wipes”.

Savienības atļauja ir derīga no 2023. gada 22. jūnija līdz 2032. gada 31. jūlijam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 414/2013 (2013. gada 6. maijs), ar kuru nosaka procedūru atļaujas piešķiršanai vienādiem biocīdiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 125, 7.5.2013., 4. lpp.).

2

(3)  
  ECHA opinion for ‘Spray On wipes’
  , 2021. gada 8. decembris, https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

3

ECHA opinion for ‘Spray On wipes’

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 354/2013 (2013. gada 18. aprīlis) par tādu biocīdu izmaiņām, kas atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 109, 19.4.2013., 4. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Biocīda raksturojuma kopsavilkums

“Spray On wipes”

2. produktu veids. Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai aplicēšanai cilvēkiem un dzīvniekiem (dezinfekcijas līdzekļi)

4. produktu veids. Pārtikas un dzīvnieku barības joma (dezinfekcijas līdzekļi)

Atļaujas numurs: EU-0027668-0000

R4BP vienuma numurs: EU-0027668-0000

1.   ADMINISTRATĪVĀ INFORMĀCIJA

1.1.   Produkta tirdzniecības nosaukums(-i)

| Tirdzniecības nosaukums(-i) | Spray On wipes
  MyClean DS Tücher plus
  MyClean DS Flow Pack plus
  MyClean DS Tücher basic
  MyClean DS Flow Pack basic
  Medizid Rapid Pro Desinfektionstücher
  Medizid Rapid QF Pro Flowpack
  Medizid Rapid Next Desinfektionstücher
  Medizid Rapid QF Next Flowpack
  Bavicid Wipe
  FAVORIT Wet Wipes Pro
  FAVORIT Wet Wipes Classic
  FAVORIT Wet Wipes Viruguard
  FAVORIT Wet Wipes Pure
  FAVORIT Wet Wipes Soft
  FAVORIT Wet Wipes Premium
  FAVORIT Wet Wipes zero
  FAVORIT Wet Wipes Quick
  FAVORIT Wet Wipes Maxi
  FAVORIT Wet Wipes Protect
  FAVORIT Wet Wipes universal
  FAVORIT Wet Wipes Basic
  FAVORIT Wet Wipes Basic QF
  Immix Clean Pro Wipes
  FAVORIT Wet Wipes Xtra |
| --- | --- |

Tirdzniecības nosaukums(-i)

Spray On wipes

MyClean DS Tücher plus

MyClean DS Flow Pack plus

MyClean DS Tücher basic

MyClean DS Flow Pack basic

Medizid Rapid Pro Desinfektionstücher

Medizid Rapid QF Pro Flowpack

Medizid Rapid Next Desinfektionstücher

Medizid Rapid QF Next Flowpack

Bavicid Wipe

FAVORIT Wet Wipes Pro

FAVORIT Wet Wipes Classic

FAVORIT Wet Wipes Viruguard

FAVORIT Wet Wipes Pure

FAVORIT Wet Wipes Soft

FAVORIT Wet Wipes Premium

FAVORIT Wet Wipes zero

FAVORIT Wet Wipes Quick

FAVORIT Wet Wipes Maxi

FAVORIT Wet Wipes Protect

FAVORIT Wet Wipes universal

FAVORIT Wet Wipes Basic

FAVORIT Wet Wipes Basic QF

Immix Clean Pro Wipes

FAVORIT Wet Wipes Xtra

1.2.   Atļaujas turētājs

| Atļaujas turētāja nosaukums un adrese | Nosaukums | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adrese | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen, Vācija |
| Atļaujas numurs | EU-0027668-0000 |
| R4BP vienuma numurs | EU-0027668-0000 |
| Atļaujas piešķiršanas datums | 22.6.2023. |
| Atļaujas derīguma termiņš | 31.7.2032. |

Atļaujas turētāja nosaukums un adrese

Nosaukums

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Adrese

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen, Vācija

Atļaujas numurs

EU-0027668-0000

R4BP vienuma numurs

EU-0027668-0000

Atļaujas piešķiršanas datums

22.6.2023.

Atļaujas derīguma termiņš

31.7.2032.

1.3.   Produkta ražotājs(-i)

| Ražotāja nosaukums | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- |
| Ražotāja adrese | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen, Vācija |
| Ražotnes atrašanās vieta | Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen, Vācija |

Ražotāja nosaukums

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Ražotāja adrese

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen, Vācija

Ražotnes atrašanās vieta

Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen, Vācija

1.4.   Aktīvās(-o) vielas(-u) ražotājs(-i)

| Aktīvā viela | Propān-1-ols |
| --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH) |
| Ražotāja adrese | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein, Vācija |
| Ražotnes atrašanās vieta | OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City, Amerikas Savienotās Valstis |

Aktīvā viela

Propān-1-ols

Ražotāja nosaukums

OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH)

Ražotāja adrese

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein, Vācija

Ražotnes atrašanās vieta

OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City, Amerikas Savienotās Valstis

| Aktīvā viela | Propān-1-ols |
| --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | BASF SE |
| Ražotāja adrese | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Vācija |
| Ražotnes atrašanās vieta | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Vācija |

Aktīvā viela

Propān-1-ols

Ražotāja nosaukums

BASF SE

Ražotāja adrese

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Vācija

Ražotnes atrašanās vieta

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Vācija

| Aktīvā viela | Propān-1-ols |
| --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | SASOL Chemie GmbH & Co. KG |
| Ražotāja adrese | Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton, Dienvidāfrika |
| Ražotnes atrašanās vieta | Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda, Dienvidāfrika |

Aktīvā viela

Propān-1-ols

Ražotāja nosaukums

SASOL Chemie GmbH & Co. KG

Ražotāja adrese

Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton, Dienvidāfrika

Ražotnes atrašanās vieta

Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda, Dienvidāfrika

| Aktīvā viela | Propān-2-ols |
| --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG |
| Ražotāja adrese | Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld, Vācija |
| Ražotnes atrašanās vieta | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers, Vācija |

Aktīvā viela

Propān-2-ols

Ražotāja nosaukums

Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG

Ražotāja adrese

Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld, Vācija

Ražotnes atrašanās vieta

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers, Vācija

| Aktīvā viela | Propān-2-ols |
| --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Brenntag GmbH |
| Ražotāja adrese | Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr, Vācija |
| Ražotnes atrašanās vieta | Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis, Nīderlande
  Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge, Amerikas Savienotās Valstis |

Aktīvā viela

Propān-2-ols

Ražotāja nosaukums

Brenntag GmbH

Ražotāja adrese

Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr, Vācija

Ražotnes atrašanās vieta

Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis, Nīderlande

Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge, Amerikas Savienotās Valstis

2.   BIOCĪDA SASTĀVS UN PREPARATĪVAIS VEIDS

2.1.   Kvalitatīva un kvantitatīva informācija par biocīda sastāvu

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums | Funkcija | CAS numurs | EK numurs | Saturs (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propān-1-ols | | Aktīvā viela | 71-23-8 | 200-746-9 | 14,925 |
| Propān-2-ols | | Aktīvā viela | 67-63-0 | 200-661-7 | 44,73 |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Funkcija

CAS numurs

EK numurs

Saturs (%)

Propān-1-ols

Aktīvā viela

71-23-8

200-746-9

14,925

Propān-2-ols

Aktīvā viela

67-63-0

200-661-7

44,73

2.2.   Preparatīvais veids

AL – Jebkurš cits šķidrums

3.   Bīstamības un drošības prasību apzīmējumi

| Bīstamības apzīmējums | Viegli uzliesmojošs šķidrums un tvaiki.
  Izraisa nopietnus acu bojājumus.
  Var izraisīt miegainību vai reiboņus.
  Atkārtota iedarbība var radīt sausu ādu vai izraisīt tās sprēgāšanu. |
| --- | --- |
| Drošības prasību apzīmējumi | Sargāt no karstuma, karstām virsmām, dzirkstelēm, atklātas uguns un citiem aizdegšanās avotiem. – Nesmēķēt.
  Tvertni stingri noslēgt.
  Izvairīties ieelpot tvaikus.
  Izmantot tikai ārā vai labi vēdināmās telpās.
  IEELPOJOT: nogādāt cietušo svaigā gaisā un nodrošināt netraucētu elpošanu.
  IEKĻŪSTOT ACĪS: uzmanīgi skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpiniet skalot.
  Nekavējoties sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.
  Glabāt labi vēdināmā vietā. Turēt vēsumā.
  Glabāt slēgtā veidā.
  Atbrīvoties no tvertnes apstiprinātā atkritumu savākšanas punktā. |

Bīstamības apzīmējums

Viegli uzliesmojošs šķidrums un tvaiki.

Izraisa nopietnus acu bojājumus.

Var izraisīt miegainību vai reiboņus.

Atkārtota iedarbība var radīt sausu ādu vai izraisīt tās sprēgāšanu.

Drošības prasību apzīmējumi

Sargāt no karstuma, karstām virsmām, dzirkstelēm, atklātas uguns un citiem aizdegšanās avotiem. – Nesmēķēt.

Tvertni stingri noslēgt.

Izvairīties ieelpot tvaikus.

Izmantot tikai ārā vai labi vēdināmās telpās.

IEELPOJOT: nogādāt cietušo svaigā gaisā un nodrošināt netraucētu elpošanu.

IEKĻŪSTOT ACĪS: uzmanīgi skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpiniet skalot.

Nekavējoties sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.

Glabāt labi vēdināmā vietā. Turēt vēsumā.

Glabāt slēgtā veidā.

Atbrīvoties no tvertnes apstiprinātā atkritumu savākšanas punktā.

4.   LICENCĒTAIS(-IE) LIETOŠANAS VEIDS(-I)

4.1.   Lietošanas apraksts

1. tabula. # 1 – Cietu, neporainu, mazu virsmu dezinfekcija, lietošanai gatavas salvetes lietošanas veids

| Produkta veids(-i) | 02 pv – Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem |
| --- | --- |
| Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts | Neattiecas |
| Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā) | Zinātniskais nosaukums: cits
  Vispārpieņemtais nosaukums: Baktērijas
  Attīstības stadija: Nav datu
  Zinātniskais nosaukums: cits
  Vispārpieņemtais nosaukums: Raugs
  Attīstības stadija: Nav datu
  Zinātniskais nosaukums: cits
  Vispārpieņemtais nosaukums: Apvalkotie vīrusi
  Attīstības stadija: Nav datu |
| Lietošanas joma(-as) | Iekštelpas
  Veselības aprūpes iestādes un farmācijas, un kosmētikas rūpniecība, piemēram, pacienta tuvumā esošā apkārtne, darba zonas/galdi, vispārējais aprīkojums (izņemot virsmas, kas saskaras ar pārtiku): mazu cietu/neporainu virsmu dezinfekcija.
  Tikai profesionālai lietošanai. |
| Lietošanas metode(-es) | Metode: Manuāla lietošana
  sīks apraksts:
  Lietošanai gatavs virsmas dezinfekcijas salvetes istabas temperatūrā (20 ± 2 °C).
  Dezinficējamo virsmu noslauka un samitrina ar pietiekamu produkta daudzumu, nodrošinot pilnīgu pārklājumu. |
| Lietošanas deva(-as) un biežums | Lietošanas deva: Minimālais iedarbības laiks: • baktēriju, raugu un apvalkoto vīrusu kontrolei: 60 sek.; Padariet virsmu pilnībā mitru.
  Atšķaidīšana (%): lietošanai gatavs produkts
  Lietošanai nepieciešamais skaits un laiks:
  Saprātīgs dezinfekcijas biežums pacienta istabā ir 1–2 reizes dienā. Maksimālais lietojumu skaits dienā ir 6. Starp lietošanas fāzēm nav jāievēro drošības intervāli. |
| Lietotāju kategorija(-as) | Rūpniecisks
  Profesionāls |
| Iepakojuma izmēri un materiāls | Polietilēna (PE) kompozītmateriāla folijas plūsma-paka ar augsta blīvuma polietilēna (HDPE) atlokāmu vāciņu, kas satur 80 celulozes salvetes;
  Dozatora maisiņš no PE kompozītmateriāla folijas, kas satur 70 celulozes salvetes, ko izmanto ar dozatora kasti |

Produkta veids(-i)

02 pv – Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem

Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts

Neattiecas

Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā)

Zinātniskais nosaukums: cits

Vispārpieņemtais nosaukums: Baktērijas

Attīstības stadija: Nav datu

Zinātniskais nosaukums: cits

Vispārpieņemtais nosaukums: Raugs

Attīstības stadija: Nav datu

Zinātniskais nosaukums: cits

Vispārpieņemtais nosaukums: Apvalkotie vīrusi

Attīstības stadija: Nav datu

Lietošanas joma(-as)

Iekštelpas

Veselības aprūpes iestādes un farmācijas, un kosmētikas rūpniecība, piemēram, pacienta tuvumā esošā apkārtne, darba zonas/galdi, vispārējais aprīkojums (izņemot virsmas, kas saskaras ar pārtiku): mazu cietu/neporainu virsmu dezinfekcija.

Tikai profesionālai lietošanai.

Lietošanas metode(-es)

Metode: Manuāla lietošana

sīks apraksts:

Lietošanai gatavs virsmas dezinfekcijas salvetes istabas temperatūrā (20 ± 2 °C).

Dezinficējamo virsmu noslauka un samitrina ar pietiekamu produkta daudzumu, nodrošinot pilnīgu pārklājumu.

Lietošanas deva(-as) un biežums

Lietošanas deva: Minimālais iedarbības laiks: • baktēriju, raugu un apvalkoto vīrusu kontrolei: 60 sek.; Padariet virsmu pilnībā mitru.

Atšķaidīšana (%): lietošanai gatavs produkts

Lietošanai nepieciešamais skaits un laiks:

Saprātīgs dezinfekcijas biežums pacienta istabā ir 1–2 reizes dienā. Maksimālais lietojumu skaits dienā ir 6. Starp lietošanas fāzēm nav jāievēro drošības intervāli.

Lietotāju kategorija(-as)

Rūpniecisks

Profesionāls

Iepakojuma izmēri un materiāls

Polietilēna (PE) kompozītmateriāla folijas plūsma-paka ar augsta blīvuma polietilēna (HDPE) atlokāmu vāciņu, kas satur 80 celulozes salvetes;

Dozatora maisiņš no PE kompozītmateriāla folijas, kas satur 70 celulozes salvetes, ko izmanto ar dozatora kasti

4.1.1.   Pielietojumam specifiska lietošanas instrukcija:

Pirms dezinfekcijas virsmām vienmēr jābūt redzami tīrām. Maksimālais pieteikumu skaits dienā ir 6.

4.1.2.   Pielietojumam specifiski riska samazināšanas pasākumi:

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.1.3.   Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, neatliekamās palīdzības sniegšanas instrukcijas un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.1.4.   Ja nepieciešamas, atkarībā no pielietojuma, instrukcija par biocīda un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.1.5.   Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks parastos glabāšanas apstākļos

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.2.   Lietošanas apraksts

2. tabula. # 2 – Cietu, neporainu, mazu virsmu dezinfekcija, lietošanai gatavas salvetes lietošanas veids

| Produkta veids(-i) | 04 pv – Pārtikas un dzīvnieku barības joma |
| --- | --- |
| Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts | Neattiecas |
| Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā) | Zinātniskais nosaukums: cits
  Vispārpieņemtais nosaukums: Baktērijas
  Attīstības stadija: Nav datu
  Zinātniskais nosaukums: cits
  Vispārpieņemtais nosaukums: Raugs
  Attīstības stadija: Nav datu |
| Lietošanas joma(-as) | Iekštelpas
  Veselības aprūpes iestādes un pārtikas rūpniecība, piemēram, pacienta tuvumā esošā apkārtne, ēdiena sagatavošana un apstrāde virtuvēs/restorānos: mazu cietu/neporainu virsmu dezinfekcija.
  Tikai profesionālai lietošanai. |
| Lietošanas metode(-es) | Metode: Manuāla lietošana
  sīks apraksts:
  Lietošanai gatavs virsmas dezinfekcijas salvetes istabas temperatūrā (20 ± 2 °C).
  Dezinficējamo virsmu noslauka un samitrina ar pietiekamu produkta daudzumu, nodrošinot pilnīgu pārklājumu. |
| Lietošanas deva(-as) un biežums | Lietošanas deva: Minimālais iedarbības laiks: baktēriju un raugu kontrolei 20 °C temperatūrā: 60 sek.; Padariet virsmu pilnībā mitru.
  Atšķaidīšana (%): lietošanai gatavs produkts
  Lietošanai nepieciešamais skaits un laiks:
  Produktu var lietot tik bieži, cik nepieciešams. Saprātīgs lietošanas biežums virtuvēs ir 1–2 reizes dienā. Starp lietošanas fāzēm nav jāievēro drošības intervāli. |
| Lietotāju kategorija(-as) | Rūpniecisks
  Profesionāls |
| Iepakojuma izmēri un materiāls | Polietilēna (PE) kompozītmateriāla folijas plūsma-paka ar augsta blīvuma polietilēna (HDPE) atlokāmu vāciņu, kas satur 80 celulozes salvetes;
  Dozatora maisiņš no PE kompozītmateriāla folijas, kas satur 70 celulozes salvetes, ko izmanto ar dozatora kasti |

Produkta veids(-i)

04 pv – Pārtikas un dzīvnieku barības joma

Vajadzības gadījumā sīks atļautā lietošanas veida apraksts

Neattiecas

Mērķorganisms(-i) (tostarp attīstības posmā)

Zinātniskais nosaukums: cits

Vispārpieņemtais nosaukums: Baktērijas

Attīstības stadija: Nav datu

Zinātniskais nosaukums: cits

Vispārpieņemtais nosaukums: Raugs

Attīstības stadija: Nav datu

Lietošanas joma(-as)

Iekštelpas

Veselības aprūpes iestādes un pārtikas rūpniecība, piemēram, pacienta tuvumā esošā apkārtne, ēdiena sagatavošana un apstrāde virtuvēs/restorānos: mazu cietu/neporainu virsmu dezinfekcija.

Tikai profesionālai lietošanai.

Lietošanas metode(-es)

Metode: Manuāla lietošana

sīks apraksts:

Lietošanai gatavs virsmas dezinfekcijas salvetes istabas temperatūrā (20 ± 2 °C).

Dezinficējamo virsmu noslauka un samitrina ar pietiekamu produkta daudzumu, nodrošinot pilnīgu pārklājumu.

Lietošanas deva(-as) un biežums

Lietošanas deva: Minimālais iedarbības laiks: baktēriju un raugu kontrolei 20 °C temperatūrā: 60 sek.; Padariet virsmu pilnībā mitru.

Atšķaidīšana (%): lietošanai gatavs produkts

Lietošanai nepieciešamais skaits un laiks:

Produktu var lietot tik bieži, cik nepieciešams. Saprātīgs lietošanas biežums virtuvēs ir 1–2 reizes dienā. Starp lietošanas fāzēm nav jāievēro drošības intervāli.

Lietotāju kategorija(-as)

Rūpniecisks

Profesionāls

Iepakojuma izmēri un materiāls

Polietilēna (PE) kompozītmateriāla folijas plūsma-paka ar augsta blīvuma polietilēna (HDPE) atlokāmu vāciņu, kas satur 80 celulozes salvetes;

Dozatora maisiņš no PE kompozītmateriāla folijas, kas satur 70 celulozes salvetes, ko izmanto ar dozatora kasti

4.2.1.   Pielietojumam specifiska lietošanas instrukcija:

Pirms dezinfekcijas virsmām vienmēr jābūt redzami tīrām.

4.2.2.   Pielietojumam specifiski riska samazināšanas pasākumi:

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.2.3.   Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, neatliekamās palīdzības sniegšanas instrukcijas un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.2.4.   Ja nepieciešamas, atkarībā no pielietojuma, instrukcija par biocīda un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

4.2.5.   Ja nepieciešams, atkarībā no pielietojuma, glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks parastos glabāšanas apstākļos

Skatiet vispārīgos norādījumus par lietošanu

5.   VISPĀRĒJIE NORĀDĪJUMI PAR LIETOŠANU (1)

5.1.   Lietošanas instrukcija

Tikai profesionālai lietošanai.

Salvetēm: pēc atvēršanas atkārtoti aiztaisīt iepakojumu.

5.2.   Riska samazināšanas pasākumi

Sargāt no bērniem.

Izvairīties no saskares ar acīm.

5.3.   Dati par varbūtējo tiešo vai netiešo ietekmi, pirmās palīdzības sniegšanas instrukcijas, un ārkārtas pasākumi vides aizsardzībai

Vispārīgi pirmās palīdzības pasākumi: Pārvietot cietušo personu prom no piesārņotās vietas. Ja jūtaties slikti, meklējiet medicīnisku palīdzību/uzmanību. Ja iespējams, parādiet šo lapu.

IEELPOJOT: pārvietot svaigā gaisā un turēt miera stāvoklī, lai būtu ērti elpot. Sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.

SASKARĒ AR ĀDU: nekavējoties nomazgāt ādu ar lielu daudzumu ūdens. Pēc tam novelciet visu piesārņoto apģērbu un izmazgājiet to pirms atkārtotas lietošanas. Turpiniet mazgāt ādu ar ūdeni 15 minūtes. Sazinieties ar SAINDĒŠANĀS INFORMĀCIJAS CENTRU vai ārstu.

IEKĻŪSTOT ACĪS: nekavējoties skalot ar ūdeni vairākas minūtes. Izņemiet kontaktlēcas, ja tās ir ievietotas un to ir viegli izdarīt. Turpināt skalot vismaz 15 minūtes. Zvaniet 112/ātrajai palīdzībai, lai saņemtu medicīnisko palīdzību.

Informācija veselības aprūpes personālam/ārstam:

Pa ceļam pie ārsta acis atkārtoti jāizskalo, ja acis ir pakļautas sārmainām ķimikālijām (pH > 11), amīniem un skābēm, piemēram, etiķskābei, skudrskābei vai propionskābei.

NORĪŠANAS GADĪJUMĀ: nekavējoties izskalot muti. Dot kaut ko dzert, ja pakļautā persona spēj norīt. NEIZRAISĪT vemšanu. Zvaniet 112/ātrajai palīdzībai, lai saņemtu medicīnisko palīdzību.

Pasākumi nejaušas noplūdes gadījumā:

Apturiet noplūdi, ja tas ir droši. Aizvāciet aizdegšanās avotus. Izmantojiet īpašu piesardzību, lai izvairītos no statiskā elektriskā lādiņa. Izvairīties no atklātas liesmas. Nesmēķēt.

Nepieļaut nokļūšanu kanalizācijā un publiskajos ūdeņos.

Saslaucīt ar absorbējošu materiālu (piemēram, drānu). Iespējami ātrāk absorbēt izšļakstītās vielas ar inertām cietvielām, piemēram, mālu vai diatomīta. Savākt mehāniski (slaukot, ar lāpstu). Atbrīvoties saskaņā ar attiecīgajiem vietējiem noteikumiem.

5.4.   Instrukcijas par drošu produkta un tā iepakojuma drošu iznīcināšanu

Likvidēšana jāveic saskaņā ar oficiālajiem noteikumiem. Neizliet kanalizācijā. Neizmetiet kopā ar sadzīves atkritumiem. Saturu/tvertni nodot apstiprinātā atkritumu savākšanas punktā. Pirms izmešanas pilnībā iztukšojiet iepakojumu. Kad konteineri ir pilnīgi tukši, tos var pārstrādāt tāpat kā jebkuru citu iepakojumu.

5.5.   Produkta glabāšanas apstākļi un glabāšanas laiks normālos uzglabāšanas apstākļos

Uzglabāšanas laiks: 24 mēneši

Uzglabāt sausā, vēsā, labi vēdināmā vietā. Turēt tvertni cieši noslēgtu. Sargāt no tiešiem saules stariem.

Ieteicamā uzglabāšanas temperatūra: 0–30 °C

Neuzglabāt temperatūrā, kas zemāka par 0 °C

Neuzglabāt pārtikas, dzērienu un dzīvnieku barības tuvumā. Uzglabāt tālāk no degošiem materiāliem.

Nav definēts

---

(1)  Lietošanas instrukcijas, riska mazināšanas pasākumi un citi šajā sadaļā sniegtie lietošanas norādījumi attiecas uz visiem atļautajiem lietošanas veidiem.

---

LĒMUMI

| 2.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 143/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 143/127

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1074

(2023. gada 25. maijs),

ar ko pilnvaro sākt sarunas par protokolu starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, ar ko groza Padziļināto partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 3. un 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padziļināts partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (PPSN) (1), Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/244 (2) un pilnībā stājās spēkā 2020. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(1)

Padziļināts partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (PPSN) (1), Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/244 (2) un pilnībā stājās spēkā 2020. gada 1. martā.

| (2) | PPSN III sadaļu (Tirdzniecība un darījumdarbība), kas ietver noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, provizoriski piemēro kopš 2016. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(2)

PPSN III sadaļu (Tirdzniecība un darījumdarbība), kas ietver noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, provizoriski piemēro kopš 2016. gada 1. maija.

| (3) | PPSN uzliek Pusēm pienākumu sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību to attiecīgajās teritorijās ne vēlāk kā septiņus gadus pēc dienas, kad sāk piemērot PPSN III sadaļu. |
| --- | --- |

(3)

PPSN uzliek Pusēm pienākumu sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību to attiecīgajās teritorijās ne vēlāk kā septiņus gadus pēc dienas, kad sāk piemērot PPSN III sadaļu.

| (4) | Tāpēc būtu jāsāk sarunas, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, ar ko PPSN groza attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu jāsāk sarunas, lai noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, ar ko PPSN groza attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Komisija ar šo tiek pilnvarota Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par protokolu starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, ar ko groza Padziļināto partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.

2.   Sarunas risina, pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, kas izklāstītas šā lēmuma papildinājumā.

2. pants

Sarunas risina, apspriežoties ar Tirdzniecības politikas komiteju.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

Briselē, 2023. gada 25. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. FORSSELL

---

(1)  
  OV L 29, 4.2.2016., 3. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/244 (2020. gada 20. janvāris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (OV L 52, 25.2.2020., 1. lpp.).

2

---