# Službeni list L 141/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 141 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.31. svibnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 141

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.31. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1049 оd 30. svibnja 2023. o izmjeni priloga II. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za riblje ulje, pendimetalin, ovčju mast i spirotetramat u ili na određenim proizvodima (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1050 оd 30. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 16 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2023/1051 od 22. svibnja 2023. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1754 o pristupanju Europske unije Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla | 34 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2023/1052 od 22. svibnja 2023. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora | 38 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1053 оd 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2023/588 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu operativnih zahtjeva za usluge za državne potrebe koje se pružaju u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost i njegova portfelja usluga | 44 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1054 оd 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu portfelja usluga državnih satelitskih komunikacija koje nudi sustav uspostavljen u okviru Svemirskog programa Unije | 49 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1055 оd 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme radi ispunjavanje funkcije iz članka 66. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća | 57 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1049 оd 30. svibnja 2023. o izmjeni priloga II. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za riblje ulje, pendimetalin, ovčju mast i spirotetramat u ili na određenim proizvodima (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1050 оd 30. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

16

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2023/1051 od 22. svibnja 2023. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1754 o pristupanju Europske unije Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla

34

*

Odluka Vijeća (EU) 2023/1052 od 22. svibnja 2023. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora

38

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1053 оd 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2023/588 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu operativnih zahtjeva za usluge za državne potrebe koje se pružaju u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost i njegova portfelja usluga

44

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1054 оd 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu portfelja usluga državnih satelitskih komunikacija koje nudi sustav uspostavljen u okviru Svemirskog programa Unije

49

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1055 оd 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme radi ispunjavanje funkcije iz članka 66. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća

57

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2023/992 od 16. svibnja 2023. o imenovanju 16 članova Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije (ECHA) ( SL L 135, 23.5.2023. ) | 67 |

Ispravci

*

Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2023/992 od 16. svibnja 2023. o imenovanju 16 članova Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije (ECHA) ( SL L 135, 23.5.2023. )

( SL L 135, 23.5.2023. )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1049

оd 30. svibnja 2023.

o izmjeni priloga II. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za riblje ulje, pendimetalin, ovčju mast i spirotetramat u ili na određenim proizvodima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i njezin članak 14. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Maksimalne razine ostataka (MRO) za pendimetalin i spirotetramat utvrđene su u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 396/2005. Riblje ulje i ovčja mast uključeni su u Prilog IV. toj uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Maksimalne razine ostataka (MRO) za pendimetalin i spirotetramat utvrđene su u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 396/2005. Riblje ulje i ovčja mast uključeni su u Prilog IV. toj uredbi.

| (2) | Za aktivnu tvar pendimetalin podnesen je zahtjev u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 396/2005 kojim se traži izmjena postojećih MRO-â za grašak (s mahunama), grah (s mahunama) i poriluk. U pogledu aktivne tvari spirotetramat takav je zahtjev podnesen za začinsko bilje i jestive cvjetove. |
| --- | --- |

(2)

Za aktivnu tvar pendimetalin podnesen je zahtjev u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 396/2005 kojim se traži izmjena postojećih MRO-â za grašak (s mahunama), grah (s mahunama) i poriluk. U pogledu aktivne tvari spirotetramat takav je zahtjev podnesen za začinsko bilje i jestive cvjetove.

| (3) | U skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 predmetne države članice ocijenile su te zahtjeve i Komisiji dostavile izvješća o ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 predmetne države članice ocijenile su te zahtjeve i Komisiji dostavile izvješća o ocjeni.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je te zahtjeve i izvješća o ocjeni, posebno ispitavši rizike za potrošače i, prema potrebi, za životinje, te je dala obrazložena mišljenja o predloženim MRO-ima (2). Ta je mišljenja dostavila podnositeljima zahtjeva, Komisiji i državama članicama te ih učinila dostupnima javnosti. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) ocijenila je te zahtjeve i izvješća o ocjeni, posebno ispitavši rizike za potrošače i, prema potrebi, za životinje, te je dala obrazložena mišljenja o predloženim MRO-ima (2). Ta je mišljenja dostavila podnositeljima zahtjeva, Komisiji i državama članicama te ih učinila dostupnima javnosti.

| (5) | Kad je riječ o spirotetramatu u začinskom bilju i jestivim cvjetovima, ostalo, Agencija nije preporučila određenu vrijednost MRO-a. Međutim, Agencija je napomenula da upravitelji rizikom mogu razmotriti primjenu MRO-a od 10 mg/kg na cijelu skupinu začinskog bilja i jestivih cvjetova te da bi to bilo sigurno za potrošače. Stoga je u skladu s relevantnim tehničkim smjernicama Komisije (3) primjereno predložiti utvrđivanje MRO-a za spirotetramat u začinskom bilju i jestivim cvjetovima, ostalo, na 10 mg/kg. |
| --- | --- |

(5)

Kad je riječ o spirotetramatu u začinskom bilju i jestivim cvjetovima, ostalo, Agencija nije preporučila određenu vrijednost MRO-a. Međutim, Agencija je napomenula da upravitelji rizikom mogu razmotriti primjenu MRO-a od 10 mg/kg na cijelu skupinu začinskog bilja i jestivih cvjetova te da bi to bilo sigurno za potrošače. Stoga je u skladu s relevantnim tehničkim smjernicama Komisije (3) primjereno predložiti utvrđivanje MRO-a za spirotetramat u začinskom bilju i jestivim cvjetovima, ostalo, na 10 mg/kg.

| (6) | Za pendimetalin i spirotetramat Agencija je zaključila da su svi uvjeti u pogledu potpunosti dostavljenih podataka ispunjeni i da su izmjene MRO-â koje su zatražili podnositelji zahtjeva prihvatljive u odnosu na sigurnost potrošača na temelju ocjene izloženosti potrošača za 27 specifičnih europskih potrošačkih skupina. Tim je zaključkom Agencija uzela u obzir najnovije informacije o toksikološkim svojstvima tvari. Opasnost od prekoračenja prihvatljivog dnevnog unosa ili akutne referentne doze nije utvrđena ni pri dugoročnom izlaganju tim tvarima konzumiranjem svih prehrambenih proizvoda koji ih mogu sadržavati ni pri kratkoročnom izlaganju zbog konzumiranja velike količine predmetnih proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

Za pendimetalin i spirotetramat Agencija je zaključila da su svi uvjeti u pogledu potpunosti dostavljenih podataka ispunjeni i da su izmjene MRO-â koje su zatražili podnositelji zahtjeva prihvatljive u odnosu na sigurnost potrošača na temelju ocjene izloženosti potrošača za 27 specifičnih europskih potrošačkih skupina. Tim je zaključkom Agencija uzela u obzir najnovije informacije o toksikološkim svojstvima tvari. Opasnost od prekoračenja prihvatljivog dnevnog unosa ili akutne referentne doze nije utvrđena ni pri dugoročnom izlaganju tim tvarima konzumiranjem svih prehrambenih proizvoda koji ih mogu sadržavati ni pri kratkoročnom izlaganju zbog konzumiranja velike količine predmetnih proizvoda.

| (7) | Na temelju obrazloženih mišljenja Agencije te uzimajući u obzir relevantne čimbenike iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 396/2005 primjereno je zaključiti da predložene izmjene MRO-â ispunjavaju uvjete iz tog članka. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju obrazloženih mišljenja Agencije te uzimajući u obzir relevantne čimbenike iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 396/2005 primjereno je zaključiti da predložene izmjene MRO-â ispunjavaju uvjete iz tog članka.

| (8) | Riblje ulje i ovčja mast privremeno su uvršteni u Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 do donošenja njihove konačne ocjene na temelju Direktive Vijeća 91/414/EEZ (4) ili Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te do preispitivanja MRO-â za te aktivne tvari u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 396/2005. U okviru zahtjeva za produljenje odobrenja tih aktivnih tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Agencija je objavila zaključke o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida za riblje ulje i ovčju mast (6). Na temelju tih zaključaka za riblje ulje i ovčju mast nisu potrebni MRO-i. Stoga je primjereno da te tvari ostanu u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

Riblje ulje i ovčja mast privremeno su uvršteni u Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 do donošenja njihove konačne ocjene na temelju Direktive Vijeća 91/414/EEZ (4) ili Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te do preispitivanja MRO-â za te aktivne tvari u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 396/2005. U okviru zahtjeva za produljenje odobrenja tih aktivnih tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Agencija je objavila zaključke o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida za riblje ulje i ovčju mast (6). Na temelju tih zaključaka za riblje ulje i ovčju mast nisu potrebni MRO-i. Stoga je primjereno da te tvari ostanu u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005.

| (9) | Uredbu (EZ) br. 396/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbu (EZ) br. 396/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi II. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu, 30. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

1

(2)  Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za pendimetalin u grašku (s mahunama), grahu (s mahunama) i poriluku. EFSA Journal 2023.; 21(3):7663.

2

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers (Obrazloženo mišljenje o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka za spirotetramat u začinskom bilju i jestivim cvjetovima). EFSA Journal 2022.;20(12):7668.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers

(3)  
  Commission Technical Guidelines on data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin (Tehničke smjernice Komisije o uvjetima u pogledu podataka za utvrđivanje MRO-â, usporedivost ispitivanja ostataka i ekstrapolaciju podataka o ostacima na proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla).(SANTE/2019/12752)

3

Commission Technical Guidelines on data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin

(4)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

5

(6)  Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari riblje ulje. EFSA Journal 2022.;20(1):7079.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat (Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari ovčja mast). EFSA Journal 2022.;20(1):7073.

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat

---

PRILOG

Prilozi II. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | u Prilogu II. stupci koji se odnose na pendimetalin i spirotetramat zamjenjuju su sljedećima:

  „
  Ostaci pesticida i maksimalne razine ostataka (mg/kg)









  Brojčana oznaka | Skupine i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose maksimalne razine ostataka (MRO)  (1) | Pendimetalin (F) | Spirotetramat i spirotetramat-enol (zbroj), izraženi kao spirotetramat (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | VOĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO; ORAŠASTI PLODOVI | 0,05  (*1) | |
| 0110000 | Agrumi | | 0,5 |
| 0110010 | Grejp | | |
| 0110020 | Naranča | | |
| 0110030 | Limun | | |
| 0110040 | Limeta | | |
| 0110050 | Mandarina | | |
| 0110990 | Ostalo (2) | | |
| 0120000 | Orašasti plodovi | | 0,5 |
| 0120010 | Bademi | | |
| 0120020 | Brazilski orasi | | |
| 0120030 | Indijski oraščići | | |
| 0120040 | Kesteni | | |
| 0120050 | Kokosovi orasi | | |
| 0120060 | Lješnjaci | | |
| 0120070 | Makadamije/australski oraščići | | |
| 0120080 | Pekan orasi | | |
| 0120090 | Pinjoli | | |
| 0120100 | Pistacije | | |
| 0120110 | Orasi | | |
| 0120990 | Ostalo (2) | | |
| 0130000 | Jezgričavo voće | | 0,7 |
| 0130010 | Jabuka | | |
| 0130020 | Kruška | | |
| 0130030 | Dunja | | |
| 0130040 | Mušmula | | |
| 0130050 | Nešpula/japanska mušmula | | |
| 0130990 | Ostalo (2) | | |
| 0140000 | Koštuničavo voće | | 3 |
| 0140010 | Marelica | | |
| 0140020 | Trešnja (slatka) | | |
| 0140030 | Breskva | | |
| 0140040 | Šljiva | | |
| 0140990 | Ostalo (2) | | |
| 0150000 | Bobičasto i sitno voće | | |
| 0151000 | (a) | grožđe |

1.

u Prilogu II. stupci koji se odnose na pendimetalin i spirotetramat zamjenjuju su sljedećima:

„
  Ostaci pesticida i maksimalne razine ostataka (mg/kg)

Brojčana oznaka

Skupine i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose maksimalne razine ostataka (MRO)  (1)

Pendimetalin (F)

Spirotetramat i spirotetramat-enol (zbroj), izraženi kao spirotetramat (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

VOĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO; ORAŠASTI PLODOVI

0,05  (*1)

0110000

Agrumi

0,5

0110010

Grejp

0110020

Naranča

0110030

Limun

0110040

Limeta

0110050

Mandarina

0110990

Ostalo (2)

0120000

Orašasti plodovi

0,5

0120010

Bademi

0120020

Brazilski orasi

0120030

Indijski oraščići

0120040

Kesteni

0120050

Kokosovi orasi

0120060

Lješnjaci

0120070

Makadamije/australski oraščići

0120080

Pekan orasi

0120090

Pinjoli

0120100

Pistacije

0120110

Orasi

0120990

Ostalo (2)

0130000

Jezgričavo voće

0,7

0130010

Jabuka

0130020

Kruška

0130030

Dunja

0130040

Mušmula

0130050

Nešpula/japanska mušmula

0130990

Ostalo (2)

0140000

Koštuničavo voće

3

0140010

Marelica

0140020

Trešnja (slatka)

0140030

Breskva

0140040

Šljiva

0140990

Ostalo (2)

0150000

Bobičasto i sitno voće

0151000

(a)

grožđe

2

0151010

Stolno grožđe

0151020

Vinsko grožđe

0152000

| (b) | jagode |
| --- | --- |

(b)

jagode

0,3

0153000

| (c) | jagodičasto voće |
| --- | --- |

(c)

jagodičasto voće

0,02  (*1)

0153010

Kupine

0153020

Ostružnice

0153030

Maline (crvene i žute)

0153990

Ostalo (2)

0154000

| (d) | drugo sitno voće i bobice |
| --- | --- |

(d)

drugo sitno voće i bobice

1,5

0154010

Borovnice

0154020

Brusnice

0154030

Ribizi (bijeli, crni i crveni)

0154040

Ogrozd (crveni, zeleni i žuti)

0154050

Šipak

0154060

Dud (bijeli i crni)

0154070

Azarola/mediteranska mušmula/mušmulasti glog

0154080

Bobice bazge

0154990

Ostalo (2)

0160000

Razno voće

0161000

| (a) | s jestivom korom |
| --- | --- |

(a)

s jestivom korom

0161010

Datulja

0,02  (*1)

0161020

Smokva

0,02  (*1)

0161030

Stolna maslina

1,5

0161040

Kumkvat

0,02  (*1)

0161050

Karambola

0,02  (*1)

0161060

Kaki/japanska jabuka

0,4

0161070

Jamun

0,02  (*1)

0161990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0162000

| (b) | s nejestivom korom, manje |
| --- | --- |

(b)

s nejestivom korom, manje

0162010

Kivi (crveni, zeleni i žuti)

3

0162020

Liči

15

0162030

Marakuja

0,02  (*1)

0162040

Indijska smokva/plod kaktusa

0,02  (*1)

0162050

Zvjezdasta jabuka

0,02  (*1)

0162060

Virginijski draguni/Virginijski kaki

0,02  (*1)

0162990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0163000

| (c) | s nejestivom korom, veće |
| --- | --- |

(c)

s nejestivom korom, veće

0163010

Avokado

0,4

0163020

Banana

0,4

0163030

Mango

0,3

0163040

Papaja

0,4

0163050

Nar/šipak

0,4

0163060

Tropska jabuka

0,02  (*1)

0163070

Guava

2

0163080

Ananas

0,15

0163090

Kruhovac

0,02  (*1)

0163100

Durian

0,02  (*1)

0163110

Bodljikava anona/guanabana

0,02  (*1)

0163990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0200000

POVRĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO

0210000

Korjenasto i gomoljasto povrće

0211000

| (a) | krumpir |
| --- | --- |

(a)

krumpir

0,05  (*1)

0,8

0212000

| (b) | tropsko korjenasto i gomoljasto povrće |
| --- | --- |

(b)

tropsko korjenasto i gomoljasto povrće

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Kasava/manioka

0212020

Slatki krumpir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Ostalo (2)

0213000

| (c) | ostalo korjenasto i gomoljasto povrće osim šećerne repe |
| --- | --- |

(c)

ostalo korjenasto i gomoljasto povrće osim šećerne repe

0,07

0213010

Cikla

0,05  (*1)

0213020

Mrkva

0,7

0213030

Celer korjenaš

0,2

0213040

Hren

0,7

0213050

Čičoka

0,05  (*1)

0213060

Pastrnjak

0,7

0213070

Korijen peršina

0,7

0213080

Rotkve

0,05  (*1)

0213090

Turovac/bijeli korijen

0,7

0213100

Stočna koraba

0,4

0213110

Repa

0,4

0213990

Ostalo (2)

0,05  (*1)

0220000

Lukovičasto povrće

0,05  (*1)

0220010

Češnjak

0,3

0220020

Crveni luk

0,4

0220030

Ljutika

0,3

0220040

Mladi luk i velški luk

0,9

0220990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0230000

Plodovito povrće

0,05  (*1)

0231000

| (a) | Solanaceae (pomoćnice) i Malvaceae (sljezovke) |
| --- | --- |

(a)

Solanaceae (pomoćnice) i Malvaceae (sljezovke)

1

0231010

Rajčica

0231020

Paprika

0231030

Patlidžan

0231040

Bamija

0231990

Ostalo (2)

0232000

| (b) | tikvenjače s jestivom korom |
| --- | --- |

(b)

tikvenjače s jestivom korom

0,2

0232010

Krastavac

0232020

Mali krastavac za kiseljenje

0232030

Tikvice

0232990

Ostalo (2)

0233000

| (c) | tikvenjače s nejestivom korom |
| --- | --- |

(c)

tikvenjače s nejestivom korom

0,2

0233010

Dinja

0233020

Bundeva

0233030

Lubenica

0233990

Ostalo (2)

0234000

| (d) | slatki kukuruz |
| --- | --- |

(d)

slatki kukuruz

1,5

0239000

| (e) | ostalo plodovito povrće |
| --- | --- |

(e)

ostalo plodovito povrće

0,02  (*1)

0240000

Kupusnjače (uz izuzetak korijena kupusnjača i kultura kupusnjača s mladim listovima)

0241000

| (a) | kupusnjače koje cvjetaju |
| --- | --- |

(a)

kupusnjače koje cvjetaju

0,05  (*1)

1

0241010

Brokula

0241020

Cvjetača

0241990

Ostalo (2)

0242000

| (b) | glavate kupusnjače |
| --- | --- |

(b)

glavate kupusnjače

0,05  (*1)

0242010

Kelj pupčar

0,3 (+)

0242020

Glavati kupus

2

0242990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0243000

| (c) | lisnate kupusnjače |
| --- | --- |

(c)

lisnate kupusnjače

0,5

7

0243010

Pekinški kupus

0243020

Kelj

0243990

Ostalo (2)

0244000

| (d) | korabe |
| --- | --- |

(d)

korabe

0,3

1,5 (+)

0250000

Lisnato povrće, začinsko bilje i jestivi cvjetovi

0251000

| (a) | salate i salatno bilje |
| --- | --- |

(a)

salate i salatno bilje

7

0251010

Matovilac

0,6

0251020

Salata

4

0251030

Širokolisna endivija

0,05  (*1)

0251040

Vrtna grbica te ostale klice i izdanci

0,6

0251050

Barica

0,05  (*1)

0251060

Rikola

0,6

0251070

Crvena gorušica

0,05  (*1)

0251080

Kulture s mladim listovima (uključujući vrste roda Brassica)

0,6

0251990

Ostalo (2)

0,05  (*1)

0252000

| (b) | špinat i slični listovi |
| --- | --- |

(b)

špinat i slični listovi

0,05  (*1)

7

0252010

Špinat

0252020

Tušt

0252030

Blitva

0252990

Ostalo (2)

0253000

| (c) | listovi vinove loze i slične vrste |
| --- | --- |

(c)

listovi vinove loze i slične vrste

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| (d) | potočarke |
| --- | --- |

(d)

potočarke

0,05  (*1)

7

0255000

| (e) | cikorije |
| --- | --- |

(e)

cikorije

0,05  (*1)

0,03

0256000

| (f) | začinsko bilje i jestivi cvjetovi |
| --- | --- |

(f)

začinsko bilje i jestivi cvjetovi

0256010

Vrtna krasuljica

0,6

7

0256020

Vlasac

0,6

7

0256030

Lišće celera

0,6

7

0256040

Peršin

2

7

0256050

Kadulja

2

10

0256060

Ružmarin

0,6

10

0256070

Majčina dušica/timijan

0,6

10

0256080

Bosiljak i jestivi cvjetovi

0,6

7

0256090

Lovor

0,6

10

0256100

Estragon

0,6

7

0256990

Ostalo (2)

0,6

10

0260000

Mahunarke

0260010

Grah (s mahunama)

0,06

2

0260020

Grah (bez mahuna)

0,05  (*1)

1,5

0260030

Grašak (s mahunama)

0,09

2

0260040

Grašak (bez mahuna)

0,05  (*1)

1,5

0260050

Leća

0,05  (*1)

1,5

0260990

Ostalo (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Stabljičasto povrće

0270010

Šparoge

0,1

0,02  (*1)

0270020

Karda

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Trakasti celer

0,1

4

0270040

Slatki komorač

0,1

4

0270050

Artičoka

0,05  (*1)

1

0270060

Poriluk

0,3

0,9

0270070

Rabarbara

0,05  (*1)

4

0270080

Mladice bambusa

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmine srčike

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Ostalo (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Gljive, mahovine i lišajevi

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Kultivirane gljive

0280020

Divlje gljive

0280990

Mahovine i lišajevi

0290000

Alge i prokariotski organizmi

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0300000

MAHUNARKE

0,15

2

0300010

Grah

0300020

Leća

0300030

Grašak

0300040

Lupine

0300990

Ostalo (2)

0400000

SJEME ULJARICA I PLODOVI ULJARICA

0,05  (*1)

0401000

Sjeme uljarica

0401010

Sjemenke lana

0,02  (*1)

0401020

Kikiriki

0,02  (*1)

0401030

Sjemenke maka

0,02  (*1)

0401040

Sjemenke sezama

0,02  (*1)

0401050

Sjemenke suncokreta

0,02  (*1)

0401060

Sjemenke uljane repice

0,02  (*1)

0401070

Soja

4

0401080

Sjemenke gorušice

0,02  (*1)

0401090

Sjemenke pamuka

0,4

0401100

Bučine sjemenke

0,02  (*1)

0401110

Sjemenke šafranike

0,02  (*1)

0401120

Sjemenke borača

0,02  (*1)

0401130

Sjemenke zubastog lanka

0,02  (*1)

0401140

Sjemenke konoplje

0,02  (*1)

0401150

Ricinus

0,02  (*1)

0401990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0402000

Plodovi uljarica

0402010

Masline za proizvodnju ulja

1,5

0402020

Koštice uljne palme

0,02  (*1)

0402030

Plodovi uljne palme

0,02  (*1)

0402040

Kapok

0,02  (*1)

0402990

Ostalo (2)

0,02  (*1)

0500000

ŽITARICE

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Ječam

0500020

Heljda i ostale pseudožitarice

0500030

Kukuruz

0500040

Proso

0500050

Zob

0500060

Riža

0500070

Raž

0500080

Sirak

0500090

Pšenica

0500990

Ostalo (2)

0600000

ČAJEVI, KAVA, BILJNE INFUZIJE, KAKAO I ROGAČI

0610000

Čajevi

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Zrna kave

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0630000

Biljne infuzije

0631000

| (a) | iz cvjetova |
| --- | --- |

(a)

iz cvjetova

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Rimska kamilica

0631020

Hibiskus

0631030

Ruža

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Ostalo (2)

0632000

| (b) | iz listova i začinskog bilja |
| --- | --- |

(b)

iz listova i začinskog bilja

0,05  (*1)

50

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate čaj/maté

0632990

Ostalo (2)

0633000

| (c) | iz korijena |
| --- | --- |

(c)

iz korijena

0,5

0,1  (*1)

0633010

Odoljen

0633020

Ginseng

0633990

Ostalo (2)

0639000

| (d) | iz svih drugih dijelova biljke |
| --- | --- |

(d)

iz svih drugih dijelova biljke

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kakao u zrnu

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Rogač

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0700000

HMELJ

0,05  (*1)

15

0800000

ZAČINI

0810000

Začini od sjemenki

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Anis

0810020

Crni kim

0810030

Celer

0810040

Korijandar

0810050

Kumin

0810060

Kopar

0810070

Komorač

0810080

Grozdasta piskavica/grčka djetelina

0810090

Muškatni oraščić

0810990

Ostalo (2)

0820000

Začini od plodova

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski papar

0820030

Kim

0820040

Kardamom

0820050

Bobice kleke/borovice

0820060

Papar (bijeli, crni i zeleni)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarind/indijska datulja

0820990

Ostalo (2)

0830000

Začini od kore

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Cimet

0830990

Ostalo (2)

0840000

Začini od korijena i podanaka (rizoma)

0840010

Slatki korijen

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Đumbir (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Hren (11)

0840990

Ostalo (2)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Začini od pupoljaka

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Klinčić

0850020

Kapari

0850990

Ostalo (2)

0860000

Začini od tučka

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Šafran

0860990

Ostalo (2)

0870000

Začini od ljuski

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muškatni orah

0870990

Ostalo (2)

0900000

BILJKE BOGATE ŠEĆEROM

0900010

Korijen šećerne repe

0,05  (*1)

0,06

0900020

Šećerna trska

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0900030

Korijen cikorije

0,2

0,07

0900990

Ostalo (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1000000

PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA – KOPNENE ŽIVOTINJE

1010000

Proizvodi od

1011000

| (a) | svinje |
| --- | --- |

(a)

svinje

1011010

Mišić

0,01  (*1)

0,05

1011020

Masno tkivo

0,2

0,02  (*1)

1011030

Jetra

0,05

0,7

1011040

Bubreg

0,05

0,7

1011050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,05

0,7

1011990

Ostalo (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| (b) | goveda |
| --- | --- |

(b)

goveda

1012010

Mišić

0,01  (*1)

0,05

1012020

Masno tkivo

0,2

0,02  (*1)

1012030

Jetra

0,05

0,7

1012040

Bubreg

0,05

0,7

1012050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,05

0,7

1012990

Ostalo (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| (c) | ovce |
| --- | --- |

(c)

ovce

1013010

Mišić

0,01  (*1)

0,05

1013020

Masno tkivo

0,2

0,02  (*1)

1013030

Jetra

0,05

0,7

1013040

Bubreg

0,05

0,7

1013050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,05

0,7

1013990

Ostalo (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| (d) | koze |
| --- | --- |

(d)

koze

1014010

Mišić

0,01  (*1)

0,05

1014020

Masno tkivo

0,2

0,02  (*1)

1014030

Jetra

0,05

0,7

1014040

Bubreg

0,05

0,7

1014050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,05  (*1)

0,7

1014990

Ostalo (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| (e) | konja |
| --- | --- |

(e)

konja

1015010

Mišić

0,01  (*1)

0,05

1015020

Masno tkivo

0,2

0,02  (*1)

1015030

Jetra

0,05

0,7

1015040

Bubreg

0,05

0,7

1015050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,05

0,7

1015990

Ostalo (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| (f) | peradi |
| --- | --- |

(f)

peradi

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Mišić

1016020

Masno tkivo

1016030

Jetra

1016040

Bubreg

1016050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

1016990

Ostalo (2)

1017000

| (g) | ostalih kopnenih životinja iz uzgoja |
| --- | --- |

(g)

ostalih kopnenih životinja iz uzgoja

1017010

Mišić

0,01  (*1)

0,05

1017020

Masno tkivo

0,2

0,02  (*1)

1017030

Jetra

0,05

0,7

1017040

Bubreg

0,05

0,7

1017050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,05

0,7

1017990

Ostalo (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Mlijeko

0,02

0,01  (*1)

1020010

Krava

1020020

Ovca

1020030

Koza

1020040

Kobila

1020990

Ostalo (2)

1030000

Ptičja jaja

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Kokoš

1030020

Patka

1030030

Guska

1030040

Prepelica

1030990

Ostalo (2)

1040000

Med i ostali proizvodi pčelarstva (7)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Vodozemci i gmazovi

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Kopneni beskralježnjaci

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Divlji kopneni kralježnjaci

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA – RIBA, RIBLJI PROIZVODI I SVI OSTALI MORSKI I SLATKOVODNI PREHRAMBENI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ILI NJIHOV DIO NAMIJENJENI ISKLJUČIVO ZA PROIZVODNJU HRANE ZA ŽIVOTINJE (8)

1300000

PRERAĐENI PREHRAMBENI PROIZVODI (9)

Pendimetalin (F)

| (F) | Topiv u mastima |
| --- | --- |

(F)

Topiv u mastima

Spirotetramat i spirotetramat-enol (zbroj), izraženi kao spirotetramat (R)

| (R) | Definicija ostatka razlikuje se za sljedeće kombinacije pesticida i brojčanih oznaka: spirotetramat – brojčana oznaka 1000000 osim 1040000 : spirotetramat-enol izražen kao spirotetramat. |
| --- | --- |

(R)

Definicija ostatka razlikuje se za sljedeće kombinacije pesticida i brojčanih oznaka: spirotetramat – brojčana oznaka 1000000 osim 1040000 : spirotetramat-enol izražen kao spirotetramat.

Europska agencija za sigurnost hrane utvrdila je da određene informacije o ispitivanjima ostataka nisu dostupne. Pri preispitivanju MRO-a Komisija će uzeti u obzir informacije iz prve rečenice ako su dostavljene do 20. travnja 2023. ili nedostatak informacija ako nisu dostavljene do tog datuma.

0242010 Kelj pupčar

0244000 (d) korabe”

| 2. | Prilog IV. mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos za „Repelenti: Riblje ulje(1)” zamjenjuje se sljedećim: | „Repelenti: Riblje ulje”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Prilog IV. mijenja se kako slijedi:

(a)

unos za „Repelenti: Riblje ulje(1)” zamjenjuje se sljedećim:

„Repelenti: Riblje ulje”;

| (b) | unos za „Repelenti: Ovčja mast (1)” zamjenjuje se sljedećim: | „Repelenti: Ovčja mast”. |
| --- | --- | --- |

(b)

unos za „Repelenti: Ovčja mast (1)” zamjenjuje se sljedećim:

„Repelenti: Ovčja mast”.

---

(*1)  Označava donju granicu analitičkog određivanja

(1)  Cjeloviti popis proizvoda biljnog i životinjskog podrijetla na koje se odnose MRO-i nalazi se u Prilogu I.

---

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/16

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1050

оd 30. svibnja 2023.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Prethodni ispitni postupak i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupak i mjere na snazi

| (1) | Uredbom (EU) 2017/1019 (2) Europska komisija („Komisija”) uvela je antidampinške pristojbe na uvoz određenih šipki za armiranje betona („šipke za armiranje betona”) podrijetlom iz Republike Bjelarusa („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2017/1019 (2) Europska komisija („Komisija”) uvela je antidampinške pristojbe na uvoz određenih šipki za armiranje betona („šipke za armiranje betona”) podrijetlom iz Republike Bjelarusa („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Antidampinška pristojba koja je trenutačno na snazi na uvoz iz Republike Bjelarusa („Bjelarus” ili „predmetna zemlja”) iznosi 10,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Antidampinška pristojba koja je trenutačno na snazi na uvoz iz Republike Bjelarusa („Bjelarus” ili „predmetna zemlja”) iznosi 10,6 %.

1.2   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (3) | Nakon objave Obavijesti o skorom isteku mjera (3) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Nakon objave Obavijesti o skorom isteku mjera (3) Komisija je primila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

3

| (4) | Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera („zahtjev”) podnijelo je 16. ožujka 2022. Europsko udruženje proizvođača čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača čeličnih šipki za armiranje betona u Uniji čija proizvodnja u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera („zahtjev”) podnijelo je 16. ožujka 2022. Europsko udruženje proizvođača čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača čeličnih šipki za armiranje betona u Uniji čija proizvodnja u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije.

1.3   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (5) | Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 15. lipnja 2022. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom šipki za armiranje betona podrijetlom iz Bjelarusa u Uniju. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(5)

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 15. lipnja 2022. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom šipki za armiranje betona podrijetlom iz Bjelarusa u Uniju. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

4

1.4   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (6) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(6)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.5   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (7) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznatog proizvođača izvoznika i tijela u Bjelarusu, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznatog proizvođača izvoznika i tijela u Bjelarusu, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (8) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

1.6   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

| (9) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe, s obzirom na to da Bjelarus nije član WTO-a i naveden je u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (5), uobičajena vrijednost mora se odrediti na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe, s obzirom na to da Bjelarus nije član WTO-a i naveden je u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (5), uobičajena vrijednost mora se odrediti na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji.

5

| (10) | Kako bi upostavila suradnju s proizvođačima izvoznicima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe stupila u kontakt s potencijalnim proizvođačima šipki za armiranje betona u Bosni i Hercegovini, Južnoj Koreji, Dominikanskoj Republici, Švicarskoj, Norveškoj, Turskoj, Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) i Južnoj Africi. Primila je odgovor samo od jednog proizvođača, koji se nalazi u SAD-u. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi upostavila suradnju s proizvođačima izvoznicima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe stupila u kontakt s potencijalnim proizvođačima šipki za armiranje betona u Bosni i Hercegovini, Južnoj Koreji, Dominikanskoj Republici, Švicarskoj, Norveškoj, Turskoj, Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) i Južnoj Africi. Primila je odgovor samo od jednog proizvođača, koji se nalazi u SAD-u.

| (11) | Zbog nesuradnje proizvođača koji se nalaze u drugoj potencijalnoj reprezentativnoj zemlji Komisija je odlučila odrediti uobičajenu vrijednost na temelju informacija dobivenih od tog proizvođača iz SAD-a. |
| --- | --- |

(11)

Zbog nesuradnje proizvođača koji se nalaze u drugoj potencijalnoj reprezentativnoj zemlji Komisija je odlučila odrediti uobičajenu vrijednost na temelju informacija dobivenih od tog proizvođača iz SAD-a.

| (12) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe stranke su obaviještene i dobile su 10 dana za iznošenje primjedbi na odabir SAD-a kao odgovarajuće reprezentativne zemlje. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe stranke su obaviještene i dobile su 10 dana za iznošenje primjedbi na odabir SAD-a kao odgovarajuće reprezentativne zemlje. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana.

1.7   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (13) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.7.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (14) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije, pritom uzimajući u obzir zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije koji su činili više od 17 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Budući da nisu primljene nikakve primjedbe, privremeni uzorak je potvrđen. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije, pritom uzimajući u obzir zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije koji su činili više od 17 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Budući da nisu primljene nikakve primjedbe, privremeni uzorak je potvrđen.

1.7.2   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (15) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedan nepovezani uvoznik nije dostavio zatražene informacije ni pristao da ga se uključi u uzorak. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedan nepovezani uvoznik nije dostavio zatražene informacije ni pristao da ga se uključi u uzorak.

1.7.3   Odabir uzorka proizvođača iz Bjelarusa

Odabir uzorka proizvođača iz Bjelarusa

| (16) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača iz Bjelarusa zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od misije Republike Bjelarusa pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače, ako oni postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača iz Bjelarusa zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od misije Republike Bjelarusa pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače, ako oni postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

| (17) | Javio se samo jedan proizvođač šipki za armiranje betona iz Bjelarusa, Byelorussian Steel Works („BMZ”). Stoga odabir uzorka nije bio potreban. |
| --- | --- |

(17)

Javio se samo jedan proizvođač šipki za armiranje betona iz Bjelarusa, Byelorussian Steel Works („BMZ”). Stoga odabir uzorka nije bio potreban.

1.8   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (18) | Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, podnositelju zahtjeva, BMZ-u i proizvođaču iz reprezentativne zemlje koji surađuje. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (6) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, podnositelju zahtjeva, BMZ-u i proizvođaču iz reprezentativne zemlje koji surađuje. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (6) na dan pokretanja postupka.

6

| (19) | Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelj zahtjeva i proizvođač iz SAD-a. |
| --- | --- |

(19)

Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelj zahtjeva i proizvođač iz SAD-a.

| (20) | BMZ nije dostavio odgovor na upitnik te se stoga smatralo da ne surađuje s Komisijom u tom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(20)

BMZ nije dostavio odgovor na upitnik te se stoga smatralo da ne surađuje s Komisijom u tom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

| (21) | U skladu s tim Komisija je zbog nesuradnje bjeloruskog proizvođača primijenila članak 18. osnovne uredbe te je svoje nalaze u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera utemeljila na raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s tim Komisija je zbog nesuradnje bjeloruskog proizvođača primijenila članak 18. osnovne uredbe te je svoje nalaze u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera utemeljila na raspoloživim podacima.

1.9   Provjera na licu mjesta

Provjera na licu mjesta

| (22) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | Proizvođači iz Unije








  — | SN Maia – Siderurgia Nacional S.A., Portugal |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije

Proizvođači iz Unije

—

SN Maia – Siderurgia Nacional S.A., Portugal

| — | CMC Poland SP. z o.o, Poljska |
| --- | --- |

—

CMC Poland SP. z o.o, Poljska

| — | Riva Acier S.A.S., Francuska |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Francuska

| | Udruženje proizvođača iz Unije








  — | Eurofer, Belgija |
| --- | --- | --- |

Udruženje proizvođača iz Unije

Udruženje proizvođača iz Unije

—

Eurofer, Belgija

| | Proizvođač u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji








  — | CMC, Irving, Teksas, SAD |
| --- | --- | --- |

Proizvođač u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji

Proizvođač u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji

—

CMC, Irving, Teksas, SAD

1.10   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (23) | Komisija je 17. travnja 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je strankama dan rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 17. travnja 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je strankama dan rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (24) | Samo je podnositelj zahtjeva dostavio primjedbe kojima se potkrepljuju nalazi i zaključci Komisije. |
| --- | --- |

(24)

Samo je podnositelj zahtjeva dostavio primjedbe kojima se potkrepljuju nalazi i zaključci Komisije.

2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Proizvod iz postupka revizije

Proizvod iz postupka revizije

| (25) | Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku, odnosno određene šipke za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovane i dalje neobrađene, toplovaljane, toplovučene ili toploistiskivane, neovisno o tome jesu li usukane nakon valjanja, s udubljenjima, rebrima, žljebovima ili drugim deformacijama dobivenim tijekom procesa valjanja, podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 i ex 7214 99 95 („proizvod iz postupka revizije”). Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona. Isključeni su drugi dugački proizvodi, kao što su šipke kružnog poprečnog presjeka. |
| --- | --- |

(25)

Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku, odnosno određene šipke za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovane i dalje neobrađene, toplovaljane, toplovučene ili toploistiskivane, neovisno o tome jesu li usukane nakon valjanja, s udubljenjima, rebrima, žljebovima ili drugim deformacijama dobivenim tijekom procesa valjanja, podrijetlom iz Bjelarusa i trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 i ex 7214 99 95 („proizvod iz postupka revizije”). Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona. Isključeni su drugi dugački proizvodi, kao što su šipke kružnog poprečnog presjeka.

2.2   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (26) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | proizvod iz postupka revizije, |
| --- | --- | --- |

(26)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

proizvod iz postupka revizije,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu reprezentativne zemlje, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu reprezentativne zemlje, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (27) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

| (28) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Bjelarusa. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Bjelarusa.

3.1   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (29) | Prema Eurostatovoj bazi podataka Comext uvoz iz Bjelarusa tijekom RIPR-a ukupno je iznosio oko 206 200 tona, a njegov tržišni udio oko 1,9 %. Glavne države članice uvoznice bile su: Estonija, Latvija, Litva i Poljska. Uvoz i tržišni udio smanjili su se za više od polovine u odnosu na početni ispitni postupak (tj. 488 700 tona i tržišni udio od 5,0 %). |
| --- | --- |

(29)

Prema Eurostatovoj bazi podataka Comext uvoz iz Bjelarusa tijekom RIPR-a ukupno je iznosio oko 206 200 tona, a njegov tržišni udio oko 1,9 %. Glavne države članice uvoznice bile su: Estonija, Latvija, Litva i Poljska. Uvoz i tržišni udio smanjili su se za više od polovine u odnosu na početni ispitni postupak (tj. 488 700 tona i tržišni udio od 5,0 %).

| (30) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., jedini poznati bjeloruski proizvođač nije surađivao u ispitnom postupku. Komisija je stoga obavijestila bjeloruska tijela da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o Bjelarusu. Komisija nije primila nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(30)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., jedini poznati bjeloruski proizvođač nije surađivao u ispitnom postupku. Komisija je stoga obavijestila bjeloruska tijela da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o Bjelarusu. Komisija nije primila nikakve primjedbe.

| (31) | Stoga su se, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili na raspoloživim podacima, posebno podacima Eurostata, bazi podataka uspostavljenoj u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”), bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”) i zahtjevu. |
| --- | --- |

(31)

Stoga su se, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili na raspoloživim podacima, posebno podacima Eurostata, bazi podataka uspostavljenoj u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”), bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”) i zahtjevu.

| (32) | Obujam i cijena uvoza iz Bjelarusa utvrđeni su na temelju informacija iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. |
| --- | --- |

(32)

Obujam i cijena uvoza iz Bjelarusa utvrđeni su na temelju informacija iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

3.2   Postupak za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe

Postupak za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe

| (33) | Kako je navedeno u odjeljku 1.6., u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe, s obzirom na to da Bjelarus nije član WTO-a i naveden je u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 uobičajena vrijednost treba se odrediti na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(33)

Kako je navedeno u odjeljku 1.6., u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe, s obzirom na to da Bjelarus nije član WTO-a i naveden je u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 uobičajena vrijednost treba se odrediti na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji.

| (34) | Budući da je Komisija primila odgovor od samo jednog proizvođača, koji se nalazi u SAD-u, odlučila je odrediti uobičajenu vrijednost na temelju podataka koje je dostavio taj proizvođač iz SAD-a, odnosno na temelju stvarnih cijena tog proizvođača koji surađuje. |
| --- | --- |

(34)

Budući da je Komisija primila odgovor od samo jednog proizvođača, koji se nalazi u SAD-u, odlučila je odrediti uobičajenu vrijednost na temelju podataka koje je dostavio taj proizvođač iz SAD-a, odnosno na temelju stvarnih cijena tog proizvođača koji surađuje.

3.3   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (35) | Komisija je najprije u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe ispitala je li ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda od strane proizvođača koji surađuje nezavisnim kupcima u SAD-u reprezentativan. Ukupan obujam prodaje u SAD-u uspoređen je s ukupnim obujmom uvoza iz Bjelarusa u Uniju, kako je navedeno u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Komisija je na temelju toga utvrdila da je istovjetni proizvod prodan u reprezentativnim količinama na tržištu SAD-a. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je najprije u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe ispitala je li ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda od strane proizvođača koji surađuje nezavisnim kupcima u SAD-u reprezentativan. Ukupan obujam prodaje u SAD-u uspoređen je s ukupnim obujmom uvoza iz Bjelarusa u Uniju, kako je navedeno u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Komisija je na temelju toga utvrdila da je istovjetni proizvod prodan u reprezentativnim količinama na tržištu SAD-a.

| (36) | Komisija je potom za proizvođača iz SAD-a koji surađuje ispitala može li se za domaću prodaju svake vrste istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe. Prodajne transakcije smatrale su se profitabilnima ako je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga je utvrđen trošak proizvodnje za svaku vrstu proizvoda koje je proizveo proizvođač u SAD-u tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je potom za proizvođača iz SAD-a koji surađuje ispitala može li se za domaću prodaju svake vrste istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe. Prodajne transakcije smatrale su se profitabilnima ako je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga je utvrđen trošak proizvodnje za svaku vrstu proizvoda koje je proizveo proizvođač u SAD-u tijekom RIPR-a.

| (37) | Budući da je obujam prodaje po neto prodajnim cijenama jednak izračunanom trošku proizvodnje ili viši (troškovi proizvodnje uvećani za troškove prodaje te opće i administrativne troškove) te da čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje na domaćem tržištu, uobičajena vrijednost određena je na temelju stvarnih domaćih cijena proizvođača koji surađuje u SAD-u. |
| --- | --- |

(37)

Budući da je obujam prodaje po neto prodajnim cijenama jednak izračunanom trošku proizvodnje ili viši (troškovi proizvodnje uvećani za troškove prodaje te opće i administrativne troškove) te da čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje na domaćem tržištu, uobičajena vrijednost određena je na temelju stvarnih domaćih cijena proizvođača koji surađuje u SAD-u.

3.4   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (38) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., cijene izvoza iz Bjelarusa utvrđene su na temelju uvoznih vrijednosti iz baze podataka iz članka 14. stavka 6., koje su prilagođene na razinu franko tvornica. U tu svrhu odbijeni troškovi prijevoza utemeljeni su na informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu. |
| --- | --- |

(38)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., cijene izvoza iz Bjelarusa utvrđene su na temelju uvoznih vrijednosti iz baze podataka iz članka 14. stavka 6., koje su prilagođene na razinu franko tvornica. U tu svrhu odbijeni troškovi prijevoza utemeljeni su na informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu.

3.5   Usporedba

Usporedba

| (39) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene na temelju cijena franko tvornica.

3.6   Dampinška marža

Dampinška marža

| (40) | Usporedbom je utvrđeno da dampinška marža na razini zemlje za bjeloruski izvoz, izražena kao postotak carinske vrijednosti Unije, iznosi 41,1 %. |
| --- | --- |

(40)

Usporedbom je utvrđeno da dampinška marža na razini zemlje za bjeloruski izvoz, izražena kao postotak carinske vrijednosti Unije, iznosi 41,1 %.

4.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

| (41) | Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Bjelarusu, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji, privlačnost tržišta Unije. Treba podsjetiti na to da se zbog nesuradnje bjeloruskog proizvođača izvoznika i bjeloruske vlade analiza temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, posebno na informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju i statističkoj bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”). |
| --- | --- |

(41)

Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Bjelarusu, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji, privlačnost tržišta Unije. Treba podsjetiti na to da se zbog nesuradnje bjeloruskog proizvođača izvoznika i bjeloruske vlade analiza temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, posebno na informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju i statističkoj bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”).

4.1   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu

| (42) | Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu utvrđeni su na temelju podataka iz zahtjeva. |
| --- | --- |

(42)

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu utvrđeni su na temelju podataka iz zahtjeva.

| (43) | Prema podacima iz zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s javnim izvorima, proizvodni kapacitet za 2021. u Bjelarusu procijenjen je na više od 2,6 milijuna tona šipki za armiranje betona, uz mogućnost povećanja za 300 tisuća dodatnih tona, što bi ukupno iznosilo 3 milijuna tona (7). Prema dostupnim podacima bjeloruska prodaja iznosila je 1,7 milijuna tona, od čega je 700 tisuća potrošeno na domaćem tržištu, a oko milijun je izvezeno (8). Neiskorišteni kapacitet stoga je procijenjen na više od 900 000 tona, što je činilo više od 8 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Ako se dopusti istek mjera, taj bi se neiskorišteni kapacitet mogao upotrijebiti za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije radi izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(43)

Prema podacima iz zahtjeva, koji su unakrsno provjereni s javnim izvorima, proizvodni kapacitet za 2021. u Bjelarusu procijenjen je na više od 2,6 milijuna tona šipki za armiranje betona, uz mogućnost povećanja za 300 tisuća dodatnih tona, što bi ukupno iznosilo 3 milijuna tona (7). Prema dostupnim podacima bjeloruska prodaja iznosila je 1,7 milijuna tona, od čega je 700 tisuća potrošeno na domaćem tržištu, a oko milijun je izvezeno (8). Neiskorišteni kapacitet stoga je procijenjen na više od 900 000 tona, što je činilo više od 8 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Ako se dopusti istek mjera, taj bi se neiskorišteni kapacitet mogao upotrijebiti za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije radi izvoza u Uniju.

7

8

4.2   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (44) | Na temelju informacija iz zahtjeva industrija šipki za armiranje betona u Bjelarusu usmjerena je na izvoz jer je oko 85 % bjeloruskog kapaciteta proizvodnje čelika namijenjeno izvozu. Prema bazi podataka GTA, glavno izvozno tržište za Bjelarus bilo je tržište Unije. Utvrđeno je da su cijene izvoza iz Bjelarusa u treće zemlje (551 EUR po toni) bile u prosjeku niže za 10 EUR po toni u odnosu na prosječne izvozne prodajne cijene na tržištu Unije i 15 % niže od prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije na tržištu Unije (651 EUR po toni). Kad se uzmu u obzir te razine cijena, izvoz u Uniju bio bi potencijalno privlačniji bjeloruskim izvoznicima od izvoza na većinu drugih tržišta. Nadalje, brojne zemlje izvoznice (tj. SAD, Kanada, Ujedinjena Kraljevina, Turska, Ukrajina, Malezija, Meksiko, Maroko, zemlje Zaljeva, Egipat i druge zemlje) sve su nedostupnije Bjelarusu zbog prekomjerne domaće ponude i trgovinskih mjera protiv bjeloruskog uvoza. |
| --- | --- |

(44)

Na temelju informacija iz zahtjeva industrija šipki za armiranje betona u Bjelarusu usmjerena je na izvoz jer je oko 85 % bjeloruskog kapaciteta proizvodnje čelika namijenjeno izvozu. Prema bazi podataka GTA, glavno izvozno tržište za Bjelarus bilo je tržište Unije. Utvrđeno je da su cijene izvoza iz Bjelarusa u treće zemlje (551 EUR po toni) bile u prosjeku niže za 10 EUR po toni u odnosu na prosječne izvozne prodajne cijene na tržištu Unije i 15 % niže od prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije na tržištu Unije (651 EUR po toni). Kad se uzmu u obzir te razine cijena, izvoz u Uniju bio bi potencijalno privlačniji bjeloruskim izvoznicima od izvoza na većinu drugih tržišta. Nadalje, brojne zemlje izvoznice (tj. SAD, Kanada, Ujedinjena Kraljevina, Turska, Ukrajina, Malezija, Meksiko, Maroko, zemlje Zaljeva, Egipat i druge zemlje) sve su nedostupnije Bjelarusu zbog prekomjerne domaće ponude i trgovinskih mjera protiv bjeloruskog uvoza.

| (45) | Tržište Unije, s ukupnom potrošnjom od oko 11 milijuna tona, bilo je privlačno bjeloruskom proizvođaču i s obzirom na njegovu zemljopisnu blizinu i veličinu. |
| --- | --- |

(45)

Tržište Unije, s ukupnom potrošnjom od oko 11 milijuna tona, bilo je privlačno bjeloruskom proizvođaču i s obzirom na njegovu zemljopisnu blizinu i veličinu.

| (46) | Stoga je, kad je riječ o veličini, cijenama i blizini, tržište Unije ostalo privlačno bjeloruskom proizvođaču izvozniku u odnosu na druga tržišta. |
| --- | --- |

(46)

Stoga je, kad je riječ o veličini, cijenama i blizini, tržište Unije ostalo privlačno bjeloruskom proizvođaču izvozniku u odnosu na druga tržišta.

4.3   Učinak sankcija protiv Bjelarusa

Učinak sankcija protiv Bjelarusa

| (47) | Komisija je napomenula da je zbog vojne agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, Unija uvela uzastopne pakete sankcija protiv Rusije i Bjelarusa, koje su utjecale i na proizvode od čelika i/ili društva koja su proizvođači čelika koji proizvode i izvoze proizvod iz postupka revizije nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Nakon uvođenja sankcija u ožujku 2022. uvoz iz Bjelarusa prestao je u lipnju 2022. Međutim, trenutačno stanje ne može se smatrati trajnim. Doista, s obzirom na to da su te sankcije povezane s vojnom agresijom i općom geopolitičkom situacijom, njihov opseg, modulacija i/ili trajanje nepredvidivi su. Nadalje, antidampinške mjere uvode se na razdoblje od pet godina. S obzirom na navedene nesigurnosti i činjenicu da Vijeće u svakom trenutku može dodatno izmijeniti točan opseg i trajanje sankcija, Komisija je utvrdila da one ne mogu utjecati na njezine zaključke u ovom ispitnom postupku. Konkretnije, Komisija je utvrdila da su mjere unatoč aktualnim sankcijama i dalje potrebne u smislu članka 11. stavaka 1. i 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je napomenula da je zbog vojne agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, Unija uvela uzastopne pakete sankcija protiv Rusije i Bjelarusa, koje su utjecale i na proizvode od čelika i/ili društva koja su proizvođači čelika koji proizvode i izvoze proizvod iz postupka revizije nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Nakon uvođenja sankcija u ožujku 2022. uvoz iz Bjelarusa prestao je u lipnju 2022. Međutim, trenutačno stanje ne može se smatrati trajnim. Doista, s obzirom na to da su te sankcije povezane s vojnom agresijom i općom geopolitičkom situacijom, njihov opseg, modulacija i/ili trajanje nepredvidivi su. Nadalje, antidampinške mjere uvode se na razdoblje od pet godina. S obzirom na navedene nesigurnosti i činjenicu da Vijeće u svakom trenutku može dodatno izmijeniti točan opseg i trajanje sankcija, Komisija je utvrdila da one ne mogu utjecati na njezine zaključke u ovom ispitnom postupku. Konkretnije, Komisija je utvrdila da su mjere unatoč aktualnim sankcijama i dalje potrebne u smislu članka 11. stavaka 1. i 2. osnovne uredbe.

4.4   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (48) | Ispitni postupak pokazao je da je tijekom RIPR-a bjeloruski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(48)

Ispitni postupak pokazao je da je tijekom RIPR-a bjeloruski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama.

| (49) | Osim toga, neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazala je na vjerojatnost da će bjeloruski izvoz biti usmjeren na tržište Unije u slučaju isteka mjera, a i neiskorišteni kapacitet iskoristio bi se za povećanje proizvodnje i izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(49)

Osim toga, neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazala je na vjerojatnost da će bjeloruski izvoz biti usmjeren na tržište Unije u slučaju isteka mjera, a i neiskorišteni kapacitet iskoristio bi se za povećanje proizvodnje i izvoza u Uniju.

| (50) | Komisija je stoga zaključila da postoji vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza predmetnog proizvoda iz Bjelarusa u Uniju. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je stoga zaključila da postoji vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza predmetnog proizvoda iz Bjelarusa u Uniju.

| (51) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga. |
| --- | --- |

(51)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga.

5.   ŠTETA

ŠTETA

5.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (52) | Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je oko 25 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je oko 25 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (53) | Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a iznosila je oko 11 200 000 tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju odgovora na makroekonomski upitnik koji je dostavio podnositelj zahtjeva. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., za uzorak su odabrana tri proizvođača iz Unije, koja čine više od 17 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(53)

Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a iznosila je oko 11 200 000 tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju odgovora na makroekonomski upitnik koji je dostavio podnositelj zahtjeva. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., za uzorak su odabrana tri proizvođača iz Unije, koja čine više od 17 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

5.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (54) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupnog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za ukupni uvoz u Uniju. Prodaja industrije Unije na tržištu Unije utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i prema potrebi prilagođena u skladu s provjerenim podacima iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku za RIPR. Komisija je podatke o uvozu temeljila na bazi podataka iz članka 14. stavka 6. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupnog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za ukupni uvoz u Uniju. Prodaja industrije Unije na tržištu Unije utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i prema potrebi prilagođena u skladu s provjerenim podacima iz odgovora proizvođača iz Unije u uzorku za RIPR. Komisija je podatke o uvozu temeljila na bazi podataka iz članka 14. stavka 6.

| (55) | Na temelju toga potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama) | 10 297 042 | 10 821 698 | 10 411 261 | 11 116 688 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 105 | 101 | 108 |
| Izvor: | baza podataka iz članka 14. stavka 6. i odgovori na upitnik. |

(55)

Na temelju toga potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji (u tonama)

10 297 042

10 821 698

10 411 261

11 116 688

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

105

105

101

101

108

108

Izvor:

Izvor:

baza podataka iz članka 14. stavka 6. i odgovori na upitnik.

| (56) | Potrošnja u Uniji u razdoblju od 2018. do 2019. povećala se za 5 %, neznatno se smanjila 2020. pa se dodatno povećala tijekom RIPR-a. Promjene u potrošnji tijekom 2020. i RIPR-a bile su posljedica izbijanja bolesti COVID-19 koje je utjecalo na smanjenje aktivnosti gospodarskih subjekata, što je dovelo do smanjenja potrošnje, nakon čega su se gospodarske aktivnosti nastavile. |
| --- | --- |

(56)

Potrošnja u Uniji u razdoblju od 2018. do 2019. povećala se za 5 %, neznatno se smanjila 2020. pa se dodatno povećala tijekom RIPR-a. Promjene u potrošnji tijekom 2020. i RIPR-a bile su posljedica izbijanja bolesti COVID-19 koje je utjecalo na smanjenje aktivnosti gospodarskih subjekata, što je dovelo do smanjenja potrošnje, nakon čega su se gospodarske aktivnosti nastavile.

| (57) | Potrošnja u Uniji povećala se za ukupno 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(57)

Potrošnja u Uniji povećala se za ukupno 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

5.3   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

5.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (58) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju udjela tog uvoza u ukupnoj potrošnji u Uniji, kako je navedeno u odjeljku 5.2. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju udjela tog uvoza u ukupnoj potrošnji u Uniji, kako je navedeno u odjeljku 5.2.

| (59) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz Bjelarusa (u tonama) | [72 000 –80 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [125 000 –140 000 ] | [200 000 –210 000 ] |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 107 | 172 | 268 |
| Tržišni udio (%) | 0,6  – 0,8 | 0,7  – 0,9 | 1  – 1,5 | 1,8  –2,1 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 102 | 170 | 248 |
| Izvor: | baza podataka iz članka 14. stavka 6. i odgovori na upitnik |

(59)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza i tržišni udio

Obujam uvoza i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza iz Bjelarusa (u tonama)

[72 000 –80 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[125 000 –140 000 ]

[200 000 –210 000 ]

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

107

107

172

172

268

268

Tržišni udio (%)

0,6  – 0,8

0,7  – 0,9

1  – 1,5

1,8  –2,1

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

102

102

170

170

248

248

Izvor:

Izvor:

baza podataka iz članka 14. stavka 6. i odgovori na upitnik

| (60) | Uvoz proizvoda iz postupka revizije iz Bjelarusa više se nego udvostručio tijekom razmatranog razdoblja, sa 72 000–80 000 tona 2018. na 200 000–210 000 tona tijekom RIPR-a. Tržišni udio uvoza iz Bjelarusa zabilježio je slično kretanje kao i obujam uvoza i svake se godine znatno povećavao, s 0,6 %–0,8 % 2018. na 1,8 %–2,1 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(60)

Uvoz proizvoda iz postupka revizije iz Bjelarusa više se nego udvostručio tijekom razmatranog razdoblja, sa 72 000–80 000 tona 2018. na 200 000–210 000 tona tijekom RIPR-a. Tržišni udio uvoza iz Bjelarusa zabilježio je slično kretanje kao i obujam uvoza i svake se godine znatno povećavao, s 0,6 %–0,8 % 2018. na 1,8 %–2,1 % tijekom RIPR-a.

5.3.2   Prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa

Prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa

| (61) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6.

| (62) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Bjelarusa kretala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bjelarus (EUR/tona) | 420 –440 | 400 –420 | 345 –365 | 540 –570 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 93 | 82 | 128 |
| Izvor: | baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(62)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz Bjelarusa kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene

Uvozne cijene

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Bjelarus (EUR/tona)

420 –440

400 –420

345 –365

540 –570

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

93

93

82

82

128

128

Izvor:

Izvor:

baza podataka iz članka 14. stavka 6.

| (63) | Prosječne cijene uvoza smanjile su se s 420–440 EUR po toni 2018. na 345–365 EUR po toni 2020., ali su se nakon toga povećale na 550–570 EUR po toni tijekom RIPR-a. Cijene su se u razdoblju od 2018. do RIPR-a ukupno povećale za 28 %, što predstavlja povećanje od 120 do 130 EUR po toni. To ukupno povećanje cijena bilo je u skladu s općim kretanjem cijena šipki za armiranje betona na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(63)

Prosječne cijene uvoza smanjile su se s 420–440 EUR po toni 2018. na 345–365 EUR po toni 2020., ali su se nakon toga povećale na 550–570 EUR po toni tijekom RIPR-a. Cijene su se u razdoblju od 2018. do RIPR-a ukupno povećale za 28 %, što predstavlja povećanje od 120 do 130 EUR po toni. To ukupno povećanje cijena bilo je u skladu s općim kretanjem cijena šipki za armiranje betona na tržištu Unije.

| (64) | Međutim, prosječna cijena uvoza iz Bjelarusa na razini CIF tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je niža od jediničnog troška proizvođača iz Unije kako je opisano u odjeljku 5.5.3.1. u nastavku. |
| --- | --- |

(64)

Međutim, prosječna cijena uvoza iz Bjelarusa na razini CIF tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila je niža od jediničnog troška proizvođača iz Unije kako je opisano u odjeljku 5.5.3.1. u nastavku.

5.3.3   Sniženje cijena

Sniženje cijena

| (65) | Komisija je sniženje cijena tijekom RIPR-a utvrdila usporedbom ponderirane prosječne uvozne cijene na temelju troškova, osiguranja i vozarina („CIF”), prilagođene za troškove nakon uvoza (9) (uključujući antidampinšku pristojbu), s ponderiranom prosječnom prodajnom cijenom proizvođača iz Unije u uzorku, prilagođenom na razinu franko tvornica, koja je naplaćena nepovezanim kupcima u Uniji. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je sniženje cijena tijekom RIPR-a utvrdila usporedbom ponderirane prosječne uvozne cijene na temelju troškova, osiguranja i vozarina („CIF”), prilagođene za troškove nakon uvoza (9) (uključujući antidampinšku pristojbu), s ponderiranom prosječnom prodajnom cijenom proizvođača iz Unije u uzorku, prilagođenom na razinu franko tvornica, koja je naplaćena nepovezanim kupcima u Uniji.

9

| (66) | Rezultat te usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIPR-a, pokazao je da su cijene uvoza iz Bjelarusa snizile cijene industrije Unije za 2,5 %–3 %. Isključujući antidampinšku pristojbu, Komisija je utvrdila sniženje cijena na razini od 11,8 % do 12 %. |
| --- | --- |

(66)

Rezultat te usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIPR-a, pokazao je da su cijene uvoza iz Bjelarusa snizile cijene industrije Unije za 2,5 %–3 %. Isključujući antidampinšku pristojbu, Komisija je utvrdila sniženje cijena na razini od 11,8 % do 12 %.

5.4   Uvoz iz trećih zemalja osim Bjelarusa

Uvoz iz trećih zemalja osim Bjelarusa

| (67) | Šipke za armiranje betona iz trećih zemalja osim Bjelarusa uglavnom su se uvozile iz Norveške, Rusije i Turske. |
| --- | --- |

(67)

Šipke za armiranje betona iz trećih zemalja osim Bjelarusa uglavnom su se uvozile iz Norveške, Rusije i Turske.

| (68) | Zbirni obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene uvoza šipki za armiranje betona iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveška | Obujam (u tonama) | 91 685 | 91 068 | 150 285 | 148 780 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 99 | 164 | 162 |
| Tržišni udio (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 538 | 492 | 448 | 705 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 92 | 83 | 131 |
| Turska | Obujam (u tonama) | 212 854 | 142 755 | 38 735 | 63 558 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 67 | 18 | 30 |
| Tržišni udio (%) | 2,1 | 1,3 | 0,4 | 0,6 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 481 | 458 | 381 | 488 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 95 | 79 | 102 |
| Rusija | Obujam (u tonama) | 254 438 | 125 522 | 25 269 | 37 237 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 49 | 10 | 15 |
| Tržišni udio (%) | 2,5 | 1,2 | 0,2 | 0,3 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 503 | 464 | 414 | 625 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 92 | 82 | 124 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 190 092 | 129 870 | 44 444 | 206 013 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 68 | 23 | 108 |
| Tržišni udio (%) | 1,8 | 1,2 | 0,4 | 1,9 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 812 | 476 | 441 | 691 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 59 | 54 | 85 |
| Ukupno sve treće zemlje osim Bjelarusa | Obujam (u tonama) | 749 069 | 489 216 | 258 732 | 455 588 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 65 | 35 | 61 |
| Tržišni udio (%) | 7,3 | 4,5 | 2,5 | 4,1 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 579 | 471 | 434 | 662 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 81 | 75 | 114 |
| Izvor: | baza podataka iz članka 14. stavka 6. i odgovori na upitnik |

(68)

Zbirni obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene uvoza šipki za armiranje betona iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

Obujam uvoza i tržišni udio ostalih trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Norveška

Obujam (u tonama)

91 685

91 068

150 285

148 780

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

99

99

164

164

162

162

Tržišni udio (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Prosječna cijena (EUR/tona)

538

492

448

705

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

92

92

83

83

131

131

Turska

Obujam (u tonama)

212 854

142 755

38 735

63 558

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

67

67

18

18

30

30

Tržišni udio (%)

2,1

1,3

0,4

0,6

Prosječna cijena (EUR/tona)

481

458

381

488

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

95

95

79

79

102

102

Rusija

Obujam (u tonama)

254 438

125 522

25 269

37 237

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

49

49

10

10

15

15

Tržišni udio (%)

2,5

1,2

0,2

0,3

Prosječna cijena (EUR/tona)

503

464

414

625

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

92

92

82

82

124

124

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

190 092

129 870

44 444

206 013

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

68

68

23

23

108

108

Tržišni udio (%)

1,8

1,2

0,4

1,9

Prosječna cijena (EUR/tona)

812

476

441

691

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

59

59

54

54

85

85

Ukupno sve treće zemlje osim Bjelarusa

Obujam (u tonama)

749 069

489 216

258 732

455 588

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

65

65

35

35

61

61

Tržišni udio (%)

7,3

4,5

2,5

4,1

Prosječna cijena (EUR/tona)

579

471

434

662

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

81

81

75

75

114

114

Izvor:

Izvor:

baza podataka iz članka 14. stavka 6. i odgovori na upitnik

| (69) | Tijekom RIPR-a tržišni udio uvoza iz trećih zemalja osim Bjelarusa činio je 4,1 % potrošnje u Uniji. Obujam uvoza znatno se smanjio 2020. i povećao tijekom RIPR-a, ali nije dosegnuo razinu iz 2019., što je dovelo do ukupnog smanjenja njihova tržišnog udjela za 3,2 postotna boda u razmatranom razdoblju. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 14 %. Tijekom RIPR-a prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja osim Bjelarusa bila je viša od prosječne cijene industrije Unije (+ 2 %) i viša od prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa (+ 17 %–20 %). |
| --- | --- |

(69)

Tijekom RIPR-a tržišni udio uvoza iz trećih zemalja osim Bjelarusa činio je 4,1 % potrošnje u Uniji. Obujam uvoza znatno se smanjio 2020. i povećao tijekom RIPR-a, ali nije dosegnuo razinu iz 2019., što je dovelo do ukupnog smanjenja njihova tržišnog udjela za 3,2 postotna boda u razmatranom razdoblju. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 14 %. Tijekom RIPR-a prosječna cijena uvoza iz trećih zemalja osim Bjelarusa bila je viša od prosječne cijene industrije Unije (+ 2 %) i viša od prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa (+ 17 %–20 %).

5.5   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

5.5.1   Opće napomene

Opće napomene

| (70) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(70)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (71) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(71)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (72) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju makroekonomskih podataka koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije i podataka o svim proizvođačima iz Unije iz provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(72)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju makroekonomskih podataka koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije i podataka o svim proizvođačima iz Unije iz provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (73) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (74) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

5.5.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

5.5.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (75) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:


  Tablica 5.



  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 11 029 000 | 11 814 000 | 11 204 000 | 11 201 000 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 107 | 102 | 102 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 16 468 495 | 17 472 690 | 17 576 838 | 17 350 801 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 106 | 107 | 105 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 67 | 68 | 64 | 65 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 101 | 95 | 96 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije |

(75)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

11 029 000

11 814 000

11 204 000

11 201 000

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

107

107

102

102

102

102

Proizvodni kapacitet (u tonama)

16 468 495

17 472 690

17 576 838

17 350 801

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

106

106

107

107

105

105

Iskorištenost kapaciteta (%)

67

68

64

65

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

101

101

95

95

96

96

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije

| (76) | Obujam proizvodnje industrije Unije u razmatranom se razdoblju ukupno povećao za 2 %. Obujam proizvodnje povećao se za 7 % u razdoblju 2018.–2019. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 proizvodnja se 2020. smanjila za 5 % u usporedbi s 2019. i ostala nepromijenjena tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(76)

Obujam proizvodnje industrije Unije u razmatranom se razdoblju ukupno povećao za 2 %. Obujam proizvodnje povećao se za 7 % u razdoblju 2018.–2019. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 proizvodnja se 2020. smanjila za 5 % u usporedbi s 2019. i ostala nepromijenjena tijekom RIPR-a.

| (77) | Proizvodni kapacitet industrije Unije u razmatranom se razdoblju povećao za 5 %. Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 67 % 2018. na 65 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(77)

Proizvodni kapacitet industrije Unije u razmatranom se razdoblju povećao za 5 %. Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 67 % 2018. na 65 % tijekom RIPR-a.

5.5.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

| (78) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna količina prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 9 517 192 | 10 293 817 | 10 054 658 | 10 507 529 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 108 | 106 | 110 |
| Tržišni udio (%) | 92 | 95 | 96 | 94 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Izvor: | baza podataka iz članka 14. stavka 6. i provjereni podaci koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije |

(78)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna količina prodaje na tržištu Unije (u tonama)

9 517 192

10 293 817

10 054 658

10 507 529

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

108

108

106

106

110

110

Tržišni udio (%)

92

95

96

94

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

103

103

105

105

102

102

Izvor:

Izvor:

baza podataka iz članka 14. stavka 6. i provjereni podaci koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije

| (79) | Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije u razmatranom se razdoblju povećao za 10 %. Povećao se za 8 % u razdoblju od 2018. do 2019., a zatim se neznatno smanjio za 2 % 2020. te se zatim povećao za 4 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(79)

Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije u razmatranom se razdoblju povećao za 10 %. Povećao se za 8 % u razdoblju od 2018. do 2019., a zatim se neznatno smanjio za 2 % 2020. te se zatim povećao za 4 % tijekom RIPR-a.

| (80) | Tržišni udio industrije Unije u razmatranom se razdoblju blago povećao za 2 %. U razdoblju od 2018. do 2020. povećao se za 5 %, ali se smanjio tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(80)

Tržišni udio industrije Unije u razmatranom se razdoblju blago povećao za 2 %. U razdoblju od 2018. do 2020. povećao se za 5 %, ali se smanjio tijekom RIPR-a.

5.5.2.3   Rast

| (81) | Rast potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju iznosio je 8 %. Industrija Unije imala je koristi od tog povećanja potrošnje te je čak neznatno povećala svoj tržišni udio za 2 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(81)

Rast potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju iznosio je 8 %. Industrija Unije imala je koristi od tog povećanja potrošnje te je čak neznatno povećala svoj tržišni udio za 2 % u razmatranom razdoblju.

5.5.2.4   Zaposlenost i produktivnost

| (82) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 5 507 | 6 159 | 5 999 | 5 557 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 112 | 109 | 101 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 2 002 | 1 918 | 1 867 | 2 015 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 96 | 93 | 101 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije |

(82)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

5 507

6 159

5 999

5 557

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

112

112

109

109

101

101

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

2 002

1 918

1 867

2 015

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

96

96

93

93

101

101

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavilo udruženje proizvođača iz Unije

| (83) | Broj zaposlenika flukturirao je tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2018. do 2019. povećao se za 12 %, a zatim se postupno smanjio 2020. i tijekom RIPR-a na razinu nešto višu od razine iz 2018. Produktivnost se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila za 7 %, a u razdoblju od 2020. do RIPR-a povećala za 8 %. Proizvodnja se u razmatranom razdoblju povećala za 1 %. |
| --- | --- |

(83)

Broj zaposlenika flukturirao je tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2018. do 2019. povećao se za 12 %, a zatim se postupno smanjio 2020. i tijekom RIPR-a na razinu nešto višu od razine iz 2018. Produktivnost se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila za 7 %, a u razdoblju od 2020. do RIPR-a povećala za 8 %. Proizvodnja se u razmatranom razdoblju povećala za 1 %.

5.5.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (84) | Dampinška marža utvrđena u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis, a razina uvoza iz Bjelarusa u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila je 1,9 % potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(84)

Dampinška marža utvrđena u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je znatno iznad razine de minimis, a razina uvoza iz Bjelarusa u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila je 1,9 % potrošnje u Uniji.

de minimis

5.5.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

5.5.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (85) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona) | 508 | 469 | 424 | 651 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 92 | 83 | 128 |
| Jedinični trošak proizvodnje | 477 | 438 | 410 | 578 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 92 | 86 | 121 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku |

(85)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

508

469

424

651

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

92

92

83

83

128

128

Jedinični trošak proizvodnje

477

438

410

578

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

92

92

86

86

121

121

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

| (86) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije za nepovezane kupce smanjila se u razdoblju od 2018. do 2020. za 17 %, što je odraz smanjenja jediničnog troška proizvodnje. Tijekom RIPR-a cijena se povećala za 45 % u odnosu na 2020. Do povećanja cijena došlo je zbog povećanja jediničnog troška proizvodnje i povećanja potražnje nakon oporavka od pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(86)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije za nepovezane kupce smanjila se u razdoblju od 2018. do 2020. za 17 %, što je odraz smanjenja jediničnog troška proizvodnje. Tijekom RIPR-a cijena se povećala za 45 % u odnosu na 2020. Do povećanja cijena došlo je zbog povećanja jediničnog troška proizvodnje i povećanja potražnje nakon oporavka od pandemije bolesti COVID-19.

| (87) | Postojeće antidampinške pristojbe omogućile su industriji Unije da ostane konkurentna u odnosu trenutačne cijene jer su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (64), jedinični troškovi proizvođača iz Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja bili viši od prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa. |
| --- | --- |

(87)

Postojeće antidampinške pristojbe omogućile su industriji Unije da ostane konkurentna u odnosu trenutačne cijene jer su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (64), jedinični troškovi proizvođača iz Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja bili viši od prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa.

5.5.3.2   Troškovi rada

| (88) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 41 477 | 41 434 | 40 137 | 42 622 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku |

(88)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

41 477

41 434

40 137

42 622

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

100

100

97

97

103

103

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

| (89) | Prosječni trošak rada po zaposleniku industrije Unije povećao se za 3 % u razmatranom razdoblju, uz privremeno smanjenje od 3 % 2020., uglavnom zbog prekida proizvodnje zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(89)

Prosječni trošak rada po zaposleniku industrije Unije povećao se za 3 % u razmatranom razdoblju, uz privremeno smanjenje od 3 % 2020., uglavnom zbog prekida proizvodnje zbog pandemije bolesti COVID-19.

5.5.3.3   Zalihe

| (90) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 186 048 | 181 490 | 170 626 | 193 376 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 92 | 104 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 10,2 | 9,6 | 9,6 | 9,7 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku |

(90)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tonama)

186 048

181 490

170 626

193 376

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

92

92

104

104

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

10,2

9,6

9,6

9,7

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

94

94

93

93

95

95

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

| (91) | Zalihe su se u razmatranom razdoblju povećale za 4 %. |
| --- | --- |

(91)

Zalihe su se u razmatranom razdoblju povećale za 4 %.

5.5.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (92) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 8,4 | 5,0 | 4,9 | 15,3 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 60 | 58 | 183 |
| Novčani tok (EUR) | 77 870 905 | 63 476 067 | 41 354 068 | 109 174 968 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 82 | 53 | 140 |
| Ulaganja (EUR) | 21 227 319 | 15 647 296 | 17 870 081 | 18 838 367 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 74 | 84 | 89 |
| Povrat ulaganja (%) | 102 | 69 | 51 | 215 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 68 | 50 | 211 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku |

(92)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

8,4

5,0

4,9

15,3

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

60

60

58

58

183

183

Novčani tok (EUR)

77 870 905

63 476 067

41 354 068

109 174 968

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

82

82

53

53

140

140

Ulaganja (EUR)

21 227 319

15 647 296

17 870 081

18 838 367

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

74

74

84

84

89

89

Povrat ulaganja (%)

102

69

51

215

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

68

68

50

50

211

211

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku

| (93) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila se s 8,4 % na 4,9 %, a zatim se u razdoblju od 2020. do RIPR-a naglo povećala na 15,3 %. Povećanje potražnje tijekom RIPR-a, koje se može objasniti gospodarskim oporavkom nakon pandemije bolesti COVID-19, omogućilo je industriji da poveća svoje cijene više nego što su se povećali troškovi proizvodnje, što je dovelo do povećane profitabilnosti. Antidampinške pristojbe na snazi omogućile su industriji Unije da se vrati u pozitivnu poslovnu situaciju. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku bila je viša od ciljne dobiti utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka (4,8 %). |
| --- | --- |

(93)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila se s 8,4 % na 4,9 %, a zatim se u razdoblju od 2020. do RIPR-a naglo povećala na 15,3 %. Povećanje potražnje tijekom RIPR-a, koje se može objasniti gospodarskim oporavkom nakon pandemije bolesti COVID-19, omogućilo je industriji da poveća svoje cijene više nego što su se povećali troškovi proizvodnje, što je dovelo do povećane profitabilnosti. Antidampinške pristojbe na snazi omogućile su industriji Unije da se vrati u pozitivnu poslovnu situaciju. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku bila je viša od ciljne dobiti utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka (4,8 %).

| (94) | Ispitni postupak pokazao je da su RIPR obilježile iznimne okolnosti povezane s pandemijom bolesti COVID-19, nakon čega je uslijedio brz gospodarski oporavak. Posebno je 2020. zbog bolesti COVID-19 došlo do znatnih promjena i iznimnih volatilnosti na tržištu šipki za armiranje betona u Uniji. U prvoj polovini 2020. proizvodnja je privremeno obustavljena zbog nedostatka narudžbi. Kasnije, u drugoj polovini 2020. i tijekom RIPR-a, profitabilnost proizvođača šipki za armiranje betona iz Unije poboljšala se jer se potražnja nastavila oporavljati brže od očekivanog. Poboljšanje profitabilnosti proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a u tom je pogledu vjerojatno bilo privremeno jer je uglavnom bilo posljedica iznimno brzog i snažnog povećanja potražnje, što je dovelo do viših razina cijena. |
| --- | --- |

(94)

Ispitni postupak pokazao je da su RIPR obilježile iznimne okolnosti povezane s pandemijom bolesti COVID-19, nakon čega je uslijedio brz gospodarski oporavak. Posebno je 2020. zbog bolesti COVID-19 došlo do znatnih promjena i iznimnih volatilnosti na tržištu šipki za armiranje betona u Uniji. U prvoj polovini 2020. proizvodnja je privremeno obustavljena zbog nedostatka narudžbi. Kasnije, u drugoj polovini 2020. i tijekom RIPR-a, profitabilnost proizvođača šipki za armiranje betona iz Unije poboljšala se jer se potražnja nastavila oporavljati brže od očekivanog. Poboljšanje profitabilnosti proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a u tom je pogledu vjerojatno bilo privremeno jer je uglavnom bilo posljedica iznimno brzog i snažnog povećanja potražnje, što je dovelo do viših razina cijena.

| (95) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok povećao se za 40 % zahvaljujući profitabilnosti, iako po nižoj stopi, što je još jedan dokaz pozitivnog učinka antidampinških pristojbi i izvanrednih okolnosti tijekom RIPR-a opisanih u uvodnoj izjavi 94. |
| --- | --- |

(95)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok povećao se za 40 % zahvaljujući profitabilnosti, iako po nižoj stopi, što je još jedan dokaz pozitivnog učinka antidampinških pristojbi i izvanrednih okolnosti tijekom RIPR-a opisanih u uvodnoj izjavi 94.

| (96) | Razina ulaganja u razmatranom razdoblju smanjila se za 11 %. |
| --- | --- |

(96)

Razina ulaganja u razmatranom razdoblju smanjila se za 11 %.

| (97) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U razdoblju od 2018. do 2020. smanjio se sa 102 % na 51 %, a u razdoblju od 2020. do RIPR-a naglo se povećao. Povrat ulaganja u razmatranom razdoblju općenito se više nego udvostručio. |
| --- | --- |

(97)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U razdoblju od 2018. do 2020. smanjio se sa 102 % na 51 %, a u razdoblju od 2020. do RIPR-a naglo se povećao. Povrat ulaganja u razmatranom razdoblju općenito se više nego udvostručio.

5.6   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (98) | Većina pokazatelja štete, kao što su obujam prodaje u Uniji, tržišni udio, zaposlenost, profitabilnost i novčani tok, pozitivno se kretala tijekom razmatranog razdoblja. Iako je kretanje pokazatelja kao što su završne zalihe i ulaganja u tom razdoblju bilo negativno, apsolutne razine su im zadovoljavajuće i stoga nisu upućivale na znakove materijalne štete. |
| --- | --- |

(98)

Većina pokazatelja štete, kao što su obujam prodaje u Uniji, tržišni udio, zaposlenost, profitabilnost i novčani tok, pozitivno se kretala tijekom razmatranog razdoblja. Iako je kretanje pokazatelja kao što su završne zalihe i ulaganja u tom razdoblju bilo negativno, apsolutne razine su im zadovoljavajuće i stoga nisu upućivale na znakove materijalne štete.

| (99) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od prethodne štete i da tijekom RIPR-u nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(99)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od prethodne štete i da tijekom RIPR-u nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (100) | Komisija je u uvodnoj izjavi 99. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIPR-a. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete koju je uzrokovao dampinški uvoz iz Bjelarusa ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je u uvodnoj izjavi 99. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIPR-a. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete koju je uzrokovao dampinški uvoz iz Bjelarusa ako se dopusti istek mjera.

| (101) | Kako bi utvrdila postoji li vjerojatnost ponavljanja štete koju je izvorno uzrokovao dampinški uvoz iz predmetne zemlje, Komisija je ispitala: i. proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu; i ii. vjerojatne razine cijena uvoza iz Bjelarusa i njihov učinak na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(101)

Kako bi utvrdila postoji li vjerojatnost ponavljanja štete koju je izvorno uzrokovao dampinški uvoz iz predmetne zemlje, Komisija je ispitala: i. proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu; i ii. vjerojatne razine cijena uvoza iz Bjelarusa i njihov učinak na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera.

6.1   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu

| (102) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49. neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu procijenjen je na više od 900 000 tona, što je činilo više od 8 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Taj rezervni kapacitet mogao bi se upotrijebiti za opskrbu tržišta Unije kad bi se dopustilo da aktualne mjere isteknu. |
| --- | --- |

(102)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49. neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu procijenjen je na više od 900 000 tona, što je činilo više od 8 % potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a. Taj rezervni kapacitet mogao bi se upotrijebiti za opskrbu tržišta Unije kad bi se dopustilo da aktualne mjere isteknu.

6.2   Privlačnost tržišta Unije, vjerojatne razine cijena uvoza iz Bjelarusa i njihov učinak na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera

Privlačnost tržišta Unije, vjerojatne razine cijena uvoza iz Bjelarusa i njihov učinak na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera

| (103) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 44.–46., tržište Unije i dalje je privlačno bjeloruskim proizvođačima izvoznicima u smislu veličine, cijena i blizine. |
| --- | --- |

(103)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 44.–46., tržište Unije i dalje je privlačno bjeloruskim proizvođačima izvoznicima u smislu veličine, cijena i blizine.

| (104) | Komisija je analizirala razinu cijena bjeloruskog uvoza u Uniju. Ponderirane prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa, bez antidampinških pristojbi, tijekom cijelog razmatranog razdoblja bile su znatno niže od cijena industrije Unije. Tijekom RIPR-a uvoz iz Bjelarusa (10) bio je od 13 % do 15 % niži od cijena industrije Unije. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 64. i 87., razina cijena bjeloruskog uvoza bila je čak i niža od troška proizvodnje u Uniji. Stoga je vjerojatno da bi, ako se dopusti istek mjera, tržište Unije postalo još privlačnije Bjelarusu. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je analizirala razinu cijena bjeloruskog uvoza u Uniju. Ponderirane prosječne cijene uvoza iz Bjelarusa, bez antidampinških pristojbi, tijekom cijelog razmatranog razdoblja bile su znatno niže od cijena industrije Unije. Tijekom RIPR-a uvoz iz Bjelarusa (10) bio je od 13 % do 15 % niži od cijena industrije Unije. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 64. i 87., razina cijena bjeloruskog uvoza bila je čak i niža od troška proizvodnje u Uniji. Stoga je vjerojatno da bi, ako se dopusti istek mjera, tržište Unije postalo još privlačnije Bjelarusu.

10

| (105) | Isto tako, kako bi procijenila učinak budućeg uvoza na stanje industrije Unije, Komisija je smatrala da bi razine cijena bjeloruskog izvoza na treća tržišta bile razuman pokazatelj budućih razina cijena za tržište Unije. |
| --- | --- |

(105)

Isto tako, kako bi procijenila učinak budućeg uvoza na stanje industrije Unije, Komisija je smatrala da bi razine cijena bjeloruskog izvoza na treća tržišta bile razuman pokazatelj budućih razina cijena za tržište Unije.

| (106) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 44., Komisija je analizirala razinu cijena bjeloruskog izvoza na treća tržišta i utvrdila je da su te izvozne cijene bile znatno niže u usporedbi s cijenama industrije Unije (15 %). Stoga je tržište Unije u smislu cijene i dalje vrlo privlačno bjeloruskim proizvođačima. |
| --- | --- |

(106)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 44., Komisija je analizirala razinu cijena bjeloruskog izvoza na treća tržišta i utvrdila je da su te izvozne cijene bile znatno niže u usporedbi s cijenama industrije Unije (15 %). Stoga je tržište Unije u smislu cijene i dalje vrlo privlačno bjeloruskim proizvođačima.

| (107) | S obzirom na prethodno navedeno i ako bi se suočili s povećanjem jeftinog uvoza iz Bjelarusa, proizvođači iz Unije morali bi smanjiti svoje cijene u pokušaju da zadrže obujam prodaje i tržišne udjele. To bi utjecalo na ukupnu profitabilnost industrije, koja bi se smanjila. |
| --- | --- |

(107)

S obzirom na prethodno navedeno i ako bi se suočili s povećanjem jeftinog uvoza iz Bjelarusa, proizvođači iz Unije morali bi smanjiti svoje cijene u pokušaju da zadrže obujam prodaje i tržišne udjele. To bi utjecalo na ukupnu profitabilnost industrije, koja bi se smanjila.

| (108) | S druge strane, ako industrija Unije zadrži trenutačne razine cijena, to bi imalo gotovo trenutačan negativan učinak na njezin obujam prodaje i proizvodnje te tržišni udio. Nadalje, smanjenje obujma proizvodnje dovelo bi do povećanja troškova proizvodnje po komadu zbog smanjene ekonomije razmjera. Time bi se dodatno smanjila profitabilnost industrije Unije. Uz smanjenu profitabilnost industrija Unije ne bi mogla provoditi potrebna ulaganja. To bi u konačnici dovelo i do gubitka radnih mjesta i rizika od zatvaranja proizvodnih linija. |
| --- | --- |

(108)

S druge strane, ako industrija Unije zadrži trenutačne razine cijena, to bi imalo gotovo trenutačan negativan učinak na njezin obujam prodaje i proizvodnje te tržišni udio. Nadalje, smanjenje obujma proizvodnje dovelo bi do povećanja troškova proizvodnje po komadu zbog smanjene ekonomije razmjera. Time bi se dodatno smanjila profitabilnost industrije Unije. Uz smanjenu profitabilnost industrija Unije ne bi mogla provoditi potrebna ulaganja. To bi u konačnici dovelo i do gubitka radnih mjesta i rizika od zatvaranja proizvodnih linija.

| (109) | Na proizvod iz postupka revizije utječu paketi sankcija protiv Rusije i Bjelarusa, međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47., trenutačno stanje ne može se smatrati trajnim. Komisija je utvrdila da te sankcije ne mogu utjecati na njezine zaključke u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(109)

Na proizvod iz postupka revizije utječu paketi sankcija protiv Rusije i Bjelarusa, međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47., trenutačno stanje ne može se smatrati trajnim. Komisija je utvrdila da te sankcije ne mogu utjecati na njezine zaključke u ovom ispitnom postupku.

6.3   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete

| (110) | Na temelju toga zaključeno je da bi izostanak mjera vrlo vjerojatno doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Bjelarusa po štetnim cijenama i vjerojatnog ponavljanja materijalne štete. |
| --- | --- |

(110)

Na temelju toga zaključeno je da bi izostanak mjera vrlo vjerojatno doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Bjelarusa po štetnim cijenama i vjerojatnog ponavljanja materijalne štete.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (111) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(111)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (112) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom. Dopusti li se istek postojećih mjera, industrija Unije vjerojatno će se suočiti s povećanom nepoštenom konkurencijom proizvođača iz Bjelarusa, što bi najvjerojatnije zaustavilo oporavak industrije Unije koji je u tijeku. |
| --- | --- |

(112)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom. Dopusti li se istek postojećih mjera, industrija Unije vjerojatno će se suočiti s povećanom nepoštenom konkurencijom proizvođača iz Bjelarusa, što bi najvjerojatnije zaustavilo oporavak industrije Unije koji je u tijeku.

| (113) | Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera bio u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je stoga zaključila da bi nastavak mjera bio u interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca

Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca

| (114) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15., nijedan uvoznik nije se javio nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka. Iako se nije mogla isključiti mogućnost da bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na njihove aktivnosti, uvoznici nisu bili ovisni o Bjelarusu i mogli su nabavljati proizvod iz postupka revizije od drugih zemalja, kao što su Norveška i Turska. Komisija je stoga zaključila da, sa stajališta uvoznika, nisu postojali uvjerljivi razlozi da se postojeće mjere ne produlje. |
| --- | --- |

(114)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15., nijedan uvoznik nije se javio nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka. Iako se nije mogla isključiti mogućnost da bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na njihove aktivnosti, uvoznici nisu bili ovisni o Bjelarusu i mogli su nabavljati proizvod iz postupka revizije od drugih zemalja, kao što su Norveška i Turska. Komisija je stoga zaključila da, sa stajališta uvoznika, nisu postojali uvjerljivi razlozi da se postojeće mjere ne produlje.

7.3   Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (115) | Nijedan korisnik nije se javio nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka. Stoga nije bilo pokazatelja da zaključci doneseni u početnom ispitnom postupku (11) više nisu valjani i da bi zadržavanje mjera imalo negativan učinak na korisnike koji bi nadmašio pozitivan učinak mjera. |
| --- | --- |

(115)

Nijedan korisnik nije se javio nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka ni tijekom ispitnog postupka. Stoga nije bilo pokazatelja da zaključci doneseni u početnom ispitnom postupku (11) više nisu valjani i da bi zadržavanje mjera imalo negativan učinak na korisnike koji bi nadmašio pozitivan učinak mjera.

11

7.4   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (116) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za šipke za armiranje betona podrijetlom iz Bjelarusa. |
| --- | --- |

(116)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za šipke za armiranje betona podrijetlom iz Bjelarusa.

8.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (117) | Na temelju zaključaka do kojih je Komisija došla o nastavku ili ponavljanju dampinga, ponavljanju štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na šipke za armiranje betona iz Bjelarusa. |
| --- | --- |

(117)

Na temelju zaključaka do kojih je Komisija došla o nastavku ili ponavljanju dampinga, ponavljanju štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na šipke za armiranje betona iz Bjelarusa.

| (118) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (12), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(118)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (12), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

12

Službenog lista Europske unije

| (119) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(119)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih šipki za armiranje betona od željeza ili nelegiranog čelika, samo kovanih i dalje neobrađenih, toplovaljanih, toplovučenih ili toploistiskivanih, neovisno o time jesu li usukane nakon valjanja, s udubljenjima, rebrima, žljebovima ili drugim deformacijama dobivenim tijekom procesa valjanja, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 i ex 7214 99 95 (oznake TARIC 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510) i podrijetlom iz Bjelarusa. Iz toga su isključene željezne ili čelične šipke visoke otpornosti na zamor za armiranje betona. Isključeni su drugi dugački proizvodi, kao što su šipke kružnog poprečnog presjeka.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanog u stavku 1. iznose 10,6 %.

3.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu, 30. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1019 оd 16. lipnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa (SL L 155, 17.6.2017., str. 6.)

2

(3)  Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 372, 16.9.2021., str. 9.).

3

(4)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz čeličnih šipki za armiranje betona podrijetlom iz Republike Bjelarusa (SL C 231, 15.6.2022., str. 21.).

4

(5)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2607.

6

(7)  Proizvođač izvoznik: https://eng.belsteel.com/about/rolling-production.php

7

(8)  Baza podataka grupe CRU, https://www.crugroup.com/

8

(9)  Troškovi nakon uvoza utvrđeni su na razini od 2 % u početnom ispitnom postupku.

9

(10)  Ako bi se uključilo 2 % troškova nakon uvoza, razlika u cijeni iznosila bi od 11,8 % do 12 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 66.

10

(11)  Općenito nisu postojali uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Bjelarusa.

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

12

---

ODLUKE

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/34

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/1051

od 22. svibnja 2023.

o izmjeni Odluke (EU) 2019/1754 o pristupanju Europske unije Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Lisabonski sporazum za zaštitu oznaka izvornosti i njihovu međunarodnu registraciju od 31. listopada 1958. („Lisabonski sporazum”) ugovor je kojim upravlja Svjetska organizacija za intelektualno vlasništvo (WIPO). Lisabonskim sporazumom uspostavljena je posebna unija („Posebna unija”) u okviru Unije za zaštitu industrijskog vlasništva. Lisabonski sporazum otvoren je strankama Pariške konvencije za zaštitu industrijskog vlasništva, potpisane 20. ožujka 1883. u Parizu. Stranke Lisabonskog sporazuma („stranke”) obvezne su na svojim državnim područjima zaštititi oznake izvornosti proizvoda drugih stranaka koje su priznate i zaštićene kao takve u zemlji podrijetla i registrirane u Međunarodnom uredu WIPO-a, osim ako u roku od godine dana od primitka obavijesti o registraciji izjave da ne mogu osigurati zaštitu. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonski sporazum za zaštitu oznaka izvornosti i njihovu međunarodnu registraciju od 31. listopada 1958. („Lisabonski sporazum”) ugovor je kojim upravlja Svjetska organizacija za intelektualno vlasništvo (WIPO). Lisabonskim sporazumom uspostavljena je posebna unija („Posebna unija”) u okviru Unije za zaštitu industrijskog vlasništva. Lisabonski sporazum otvoren je strankama Pariške konvencije za zaštitu industrijskog vlasništva, potpisane 20. ožujka 1883. u Parizu. Stranke Lisabonskog sporazuma („stranke”) obvezne su na svojim državnim područjima zaštititi oznake izvornosti proizvoda drugih stranaka koje su priznate i zaštićene kao takve u zemlji podrijetla i registrirane u Međunarodnom uredu WIPO-a, osim ako u roku od godine dana od primitka obavijesti o registraciji izjave da ne mogu osigurati zaštitu.

| (2) | Sedam država članica, odnosno Bugarska, Češka, Francuska, Italija, Mađarska, Portugal i Slovačka, stranke su Lisabonskog sporazuma. Sâma Unija nije stranka Lisabonskog sporazuma jer tom sporazumu mogu pristupiti samo zemlje. |
| --- | --- |

(2)

Sedam država članica, odnosno Bugarska, Češka, Francuska, Italija, Mađarska, Portugal i Slovačka, stranke su Lisabonskog sporazuma. Sâma Unija nije stranka Lisabonskog sporazuma jer tom sporazumu mogu pristupiti samo zemlje.

| (3) | Nakon preispitivanja Lisabonskog sporazuma, na Diplomatskoj konferenciji WIPO-a 20. svibnja 2015. donesen je Ženevski akt Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (1) („Ženevski akt”). Ženevskim aktom zaštita oznaka izvornosti proširuje se na sve oznake zemljopisnog podrijetla i omogućuje međuvladinim organizacijama da postanu njegove stranke. |
| --- | --- |

(3)

Nakon preispitivanja Lisabonskog sporazuma, na Diplomatskoj konferenciji WIPO-a 20. svibnja 2015. donesen je Ženevski akt Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (1) („Ženevski akt”). Ženevskim aktom zaštita oznaka izvornosti proširuje se na sve oznake zemljopisnog podrijetla i omogućuje međuvladinim organizacijama da postanu njegove stranke.

| (4) | Sud Europske unije („Sud”) u presudi od 25. listopada 2017. (2) utvrdio je da su pregovori o Ženevskom aktu obuhvaćeni isključivom nadležnošću Unije u području zajedničke trgovinske politike iz članka 207. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koja je Uniji dodijeljena člankom 3. stavkom 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(4)

Sud Europske unije („Sud”) u presudi od 25. listopada 2017. (2) utvrdio je da su pregovori o Ženevskom aktu obuhvaćeni isključivom nadležnošću Unije u području zajedničke trgovinske politike iz članka 207. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koja je Uniji dodijeljena člankom 3. stavkom 1. UFEU-a.

| (5) | Komisija je 27. srpnja 2018. podnijela Prijedlog odluke Vijeća o pristupanju Unije Ženevskom aktu na temelju članka 207. i članka 218. stavka 6. točke (a) UFEU-a. S obzirom na isključivu nadležnost Unije za pregovore o Ženevskom aktu, u tom je prijedlogu predviđeno da će Ženevskom aktu pristupiti samo Unija. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 27. srpnja 2018. podnijela Prijedlog odluke Vijeća o pristupanju Unije Ženevskom aktu na temelju članka 207. i članka 218. stavka 6. točke (a) UFEU-a. S obzirom na isključivu nadležnost Unije za pregovore o Ženevskom aktu, u tom je prijedlogu predviđeno da će Ženevskom aktu pristupiti samo Unija.

| (6) | Vijeće je 7. listopada 2019. jednoglasno donijelo Odluku (EU) 2019/1754 (3) o pristupanju Unije Ženevskom aktu u skladu s člankom 293. stavkom 1. UFEU-a. U članku 3. Odluke (EU) 2019/1754 predviđeno je da se države članice koje to žele ovlašćuje da uz Uniju ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe, kako je primjereno, u interesu Unije i uz potpuno poštovanje njezine isključive nadležnosti. U članku 4. Odluke (EU) 2019/1754 predviđeno je da Uniju i države članice koje ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe u Posebnoj uniji predstavlja Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U članku 4. Odluke (EU) 2019/1754 predviđeno je i da je Unija odgovorna za osiguravanje ostvarivanja pravâ i ispunjavanja obveza Unije i država članica koje ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe. |
| --- | --- |

(6)

Vijeće je 7. listopada 2019. jednoglasno donijelo Odluku (EU) 2019/1754 (3) o pristupanju Unije Ženevskom aktu u skladu s člankom 293. stavkom 1. UFEU-a. U članku 3. Odluke (EU) 2019/1754 predviđeno je da se države članice koje to žele ovlašćuje da uz Uniju ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe, kako je primjereno, u interesu Unije i uz potpuno poštovanje njezine isključive nadležnosti. U članku 4. Odluke (EU) 2019/1754 predviđeno je da Uniju i države članice koje ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe u Posebnoj uniji predstavlja Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U članku 4. Odluke (EU) 2019/1754 predviđeno je i da je Unija odgovorna za osiguravanje ostvarivanja pravâ i ispunjavanja obveza Unije i država članica koje ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe.

| (7) | Komisija je u izjavi unesenoj u zapisnik Vijeća koja se odnosi na donošenje Odluke (EU) 2019/1754 izrazila protivljenje mogućnosti da se sve države članice koje to žele ovlasti da uz Uniju ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe. Međutim, Komisija je izjavila i da bi se bila spremna složiti s time da bi se sedam država članica koje su već stranke Lisabonskog sporazuma i koje su registrirale brojna prava intelektualnog vlasništva na temelju tog sporazuma moglo ovlastiti da pristupe Ženevskom aktu u interesu Unije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u izjavi unesenoj u zapisnik Vijeća koja se odnosi na donošenje Odluke (EU) 2019/1754 izrazila protivljenje mogućnosti da se sve države članice koje to žele ovlasti da uz Uniju ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe. Međutim, Komisija je izjavila i da bi se bila spremna složiti s time da bi se sedam država članica koje su već stranke Lisabonskog sporazuma i koje su registrirale brojna prava intelektualnog vlasništva na temelju tog sporazuma moglo ovlastiti da pristupe Ženevskom aktu u interesu Unije.

| (8) | Ženevski akt stupio je na snagu 26. veljače 2020., tri mjeseca nakon što je Unija položila svoju ispravu o pristupanju, čime se broj stranaka povećao na potrebnih pet. |
| --- | --- |

(8)

Ženevski akt stupio je na snagu 26. veljače 2020., tri mjeseca nakon što je Unija položila svoju ispravu o pristupanju, čime se broj stranaka povećao na potrebnih pet.

| (9) | Komisija je 17. siječnja 2020. podnijela tužbu na temelju članka 263. UFEU-a u kojoj je zatražila djelomično poništenje Odluke (EU) 2019/1754 zbog povrede članka 218. stavka 6. i članka 293. stavka 1. UFEU-a, načela dodjele ovlasti utvrđenog u članku 13. stavku 2. UEU-a, načela institucijske ravnoteže i Komisijina prava inicijative te, podredno, zbog povrede članka 2. stavka 1. i članka 207. UFEU-a i obveze obrazlaganja. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 17. siječnja 2020. podnijela tužbu na temelju članka 263. UFEU-a u kojoj je zatražila djelomično poništenje Odluke (EU) 2019/1754 zbog povrede članka 218. stavka 6. i članka 293. stavka 1. UFEU-a, načela dodjele ovlasti utvrđenog u članku 13. stavku 2. UEU-a, načela institucijske ravnoteže i Komisijina prava inicijative te, podredno, zbog povrede članka 2. stavka 1. i članka 207. UFEU-a i obveze obrazlaganja.

| (10) | Komisija je zatražila od Suda da poništi Odluku (EU) 2019/1754 u mjeri u kojoj se tom odlukom sve države članice ovlašćuje za pristupanje Ženevskom aktu. Međutim, Komisija je od Suda također zatražila da održi na snazi učinke dijelova te odluke čije je poništenje tražila, osobito bilo koju uporabu, prije dana donošenja presude, ovlaštenja dodijeljenog za pristupanje Ženevskom aktu od strane sedam država članica koje su već stranke Lisabonskog sporazuma. Komisija je navela da bi iznimno mogla prihvatiti kompromis prema kojem bi sedam država članica koje su stranke Lisabonskog sporazuma pristupilo Ženevskom aktu kako bi se izbjegli problemi povezani s kontinuitetom pravâ. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zatražila od Suda da poništi Odluku (EU) 2019/1754 u mjeri u kojoj se tom odlukom sve države članice ovlašćuje za pristupanje Ženevskom aktu. Međutim, Komisija je od Suda također zatražila da održi na snazi učinke dijelova te odluke čije je poništenje tražila, osobito bilo koju uporabu, prije dana donošenja presude, ovlaštenja dodijeljenog za pristupanje Ženevskom aktu od strane sedam država članica koje su već stranke Lisabonskog sporazuma. Komisija je navela da bi iznimno mogla prihvatiti kompromis prema kojem bi sedam država članica koje su stranke Lisabonskog sporazuma pristupilo Ženevskom aktu kako bi se izbjegli problemi povezani s kontinuitetom pravâ.

| (11) | U presudi od 22. studenoga 2022. (4) Sud je poništio članak 3. i članak 4. Odluke (EU) 2019/1754 u dijelu u kojem članak 4. sadržava upućivanja na države članice. |
| --- | --- |

(11)

U presudi od 22. studenoga 2022. (4) Sud je poništio članak 3. i članak 4. Odluke (EU) 2019/1754 u dijelu u kojem članak 4. sadržava upućivanja na države članice.

| (12) | U presudi od 22. studenoga 2022. Sud je također priznao da je nužno očuvati senioritet i kontinuitet zaštite oznaka izvornosti registriranih na temelju Lisabonskog sporazuma u sedam država članica koje su već bile stranke tog sporazuma, u skladu s načelom lojalne suradnje između Unije i država članica utvrđenim u članku 4. stavku 3. UEU-a, a posebno kako bi se zaštitila stečena prava koja proizlaze iz tih nacionalnih registracija. Sud je stoga odlučio da bi, do stupanja na snagu nove odluke Vijeća u razumnom roku koji nije dulji od šest mjeseci od dana donošenja presude, učinke poništenih dijelova Odluke (EU) 2019/1754 trebalo održati na snazi za države članice koje već iskoristile ovlaštenje za ratifikaciju Ženevskog akta ili pristupanje Ženevskom aktu. |
| --- | --- |

(12)

U presudi od 22. studenoga 2022. Sud je također priznao da je nužno očuvati senioritet i kontinuitet zaštite oznaka izvornosti registriranih na temelju Lisabonskog sporazuma u sedam država članica koje su već bile stranke tog sporazuma, u skladu s načelom lojalne suradnje između Unije i država članica utvrđenim u članku 4. stavku 3. UEU-a, a posebno kako bi se zaštitila stečena prava koja proizlaze iz tih nacionalnih registracija. Sud je stoga odlučio da bi, do stupanja na snagu nove odluke Vijeća u razumnom roku koji nije dulji od šest mjeseci od dana donošenja presude, učinke poništenih dijelova Odluke (EU) 2019/1754 trebalo održati na snazi za države članice koje već iskoristile ovlaštenje za ratifikaciju Ženevskog akta ili pristupanje Ženevskom aktu.

| (13) | S obzirom na isključivu nadležnost Unije i mogućnost da Unija pristupi Ženevskom aktu, države članice se samo u određenim propisno opravdanim i posebnim okolnostima može ovlastiti da uz Uniju pristupe Ženevskom aktu u interesu Unije. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na isključivu nadležnost Unije i mogućnost da Unija pristupi Ženevskom aktu, države članice se samo u određenim propisno opravdanim i posebnim okolnostima može ovlastiti da uz Uniju pristupe Ženevskom aktu u interesu Unije.

| (14) | U članku 11. Uredbe (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđene su prijelazne odredbe za oznake izvornosti koje potječu iz država članica koje su već registrirane na temelju Lisabonskog sporazuma. Na temelju tih odredaba sedam država članica koje su stranke Lisabonskog sporazuma obavijestilo je Komisiju do 14. studenoga 2022. o tome da su odabrale da će zahtijevati međunarodnu registraciju na temelju Ženevskog akta oznaka izvornosti koje su već registrirane na temelju Lisabonskog sporazuma. |
| --- | --- |

(14)

U članku 11. Uredbe (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđene su prijelazne odredbe za oznake izvornosti koje potječu iz država članica koje su već registrirane na temelju Lisabonskog sporazuma. Na temelju tih odredaba sedam država članica koje su stranke Lisabonskog sporazuma obavijestilo je Komisiju do 14. studenoga 2022. o tome da su odabrale da će zahtijevati međunarodnu registraciju na temelju Ženevskog akta oznaka izvornosti koje su već registrirane na temelju Lisabonskog sporazuma.

| (15) | S obzirom na navedene posebne okolnosti, primjereno je izmijeniti Odluku (EU) 2019/1754 kako bi se, uz potpuno poštovanje isključive nadležnosti Unije, sedam država članica koje su bile stranke Lisabonskog sporazuma prije stupanja na snagu Ženevskog akta ovlastilo da ratificiraju i Ženevski akt ili mu pristupe, isključivo u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se u interesu Unije očuvao senioritet i kontinuitet zaštite oznaka izvornosti koje su te države članice već registrirale na temelju Lisabonskog sporazuma. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na navedene posebne okolnosti, primjereno je izmijeniti Odluku (EU) 2019/1754 kako bi se, uz potpuno poštovanje isključive nadležnosti Unije, sedam država članica koje su bile stranke Lisabonskog sporazuma prije stupanja na snagu Ženevskog akta ovlastilo da ratificiraju i Ženevski akt ili mu pristupe, isključivo u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se u interesu Unije očuvao senioritet i kontinuitet zaštite oznaka izvornosti koje su te države članice već registrirale na temelju Lisabonskog sporazuma.

| (16) | Odluku (EU) 2019/1754 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(16)

Odluku (EU) 2019/1754 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene Odluke (EU) 2019/1754

Odluka (EU) 2019/1754 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „Države članice koje su 26. veljače 2020. bile stranke Lisabonskog sporazuma, odnosno Bugarska, Češka, Francuska, Italija, Mađarska, Portugal i Slovačka, ovlašćuje se, uz potpuno poštovanje isključive nadležnosti Unije, da uz Uniju ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe, isključivo u mjeri u kojoj je njihovo pristupanje potrebno da bi se u interesu Unije očuvao senioritet i kontinuitet zaštite oznaka izvornosti koje su te države članice već registrirale na temelju Lisabonskog sporazuma i da bi se ispunile obveze predviđene člankom 11. Uredbe (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

  (*1)  Uredba (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o djelovanju Unije nakon njezina pristupanja Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (SL L 271, 24.10.2019., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

1.

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Države članice koje su 26. veljače 2020. bile stranke Lisabonskog sporazuma, odnosno Bugarska, Češka, Francuska, Italija, Mađarska, Portugal i Slovačka, ovlašćuje se, uz potpuno poštovanje isključive nadležnosti Unije, da uz Uniju ratificiraju Ženevski akt ili mu pristupe, isključivo u mjeri u kojoj je njihovo pristupanje potrebno da bi se u interesu Unije očuvao senioritet i kontinuitet zaštite oznaka izvornosti koje su te države članice već registrirale na temelju Lisabonskog sporazuma i da bi se ispunile obveze predviđene člankom 11. Uredbe (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

*1

(*1)  Uredba (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o djelovanju Unije nakon njezina pristupanja Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (SL L 271, 24.10.2019., str. 1.).”;"

*1

| 2. | u članku 4. stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Uniju i one države članice koje su ratificirale Ženevski akt ili mu pristupile na temelju članka 3. ove Odluke u Posebnoj uniji predstavlja Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a. Unija je odgovorna za osiguravanje ostvarivanja pravâ i ispunjavanja obveza Unije na temelju članka 3. ove Odluke.”. |
| --- | --- |

2.

u članku 4. stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Uniju i one države članice koje su ratificirale Ženevski akt ili mu pristupile na temelju članka 3. ove Odluke u Posebnoj uniji predstavlja Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a. Unija je odgovorna za osiguravanje ostvarivanja pravâ i ispunjavanja obveza Unije na temelju članka 3. ove Odluke.”.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu, 22. svibnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. BUSCH

---

(1)  
  SL L 271, 24.10.2019., str. 15.

1

(2)  Presuda Suda od 25. listopada 2017., Komisija protiv Vijeća (Revidirani Lisabonski sporazum), C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798.

2

Komisija protiv Vijeća (Revidirani Lisabonski sporazum)

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2019/1754 od 7. listopada 2019. o pristupanju Europske unije Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (SL L 271, 24.10.2019., str. 12).

3

(4)  Presuda Suda od 22. studenoga 2022., Komisija protiv Vijeća, C-24/20, ECLI:EU:C:2022:911.

4

Komisija protiv Vijeća

(5)  Uredba (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o djelovanju Unije nakon njezina pristupanja Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (SL L 271, 24.10.2019., str. 1.).

5

---

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/38

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/1052

od 22. svibnja 2023.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana (1) („Sporazum”) odobren je u ime Unije Odlukom Vijeća (EU) 2021/112 (2) te je stupio na snagu 30. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana (1) („Sporazum”) odobren je u ime Unije Odlukom Vijeća (EU) 2021/112 (2) te je stupio na snagu 30. lipnja 2021.

| (2) | Člankom 11. stavkom 1. Sporazuma propisano je osnivanje Zajedničkog odbora stranaka radi djelotvorne provedbe Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 11. stavkom 1. Sporazuma propisano je osnivanje Zajedničkog odbora stranaka radi djelotvorne provedbe Sporazuma.

| (3) | U članku 11. stavku 3. Sporazuma propisano je nadalje da Zajednički odbor izrađuje i donosi svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(3)

U članku 11. stavku 3. Sporazuma propisano je nadalje da Zajednički odbor izrađuje i donosi svoj poslovnik.

| (4) | Komisija i Ministarstvo vanjskih poslova Japana zajednički su izradili nacrt poslovnika. |
| --- | --- |

(4)

Komisija i Ministarstvo vanjskih poslova Japana zajednički su izradili nacrt poslovnika.

| (5) | Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora jer će taj poslovnik biti obvezujući za Uniju. |
| --- | --- |

(5)

Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora jer će taj poslovnik biti obvezujući za Uniju.

| (6) | Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke, |
| --- | --- |

(6)

Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana na njegovom prvom sastanku u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.

2.   Predstavnik Unije u Zajedničkom odboru može dogovoriti manje promjene nacrta odluke Zajedničkog odbora bez daljnje odluke Vijeća.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. BUSCH

---

(1)  
  SL L 229, 16.7.2020., str. 4.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2021/112 od 25. siječnja 2021. o sklapanju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana (SL L 36, 2.2.2021., str. 1.).

2

---

NACRT

ODLUKA br. 1/... ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-a I JAPANA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O SIGURNOSTI CIVILNOG ZRAKOPLOVSTVA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I JAPANA

od ...

o donošenju njegova poslovnika

ZAJEDNIČKI ODBOR EU-a I JAPANA,

uzimajući u obzir Sporazum o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana, a posebno njegov članak 11. stavak 3.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

1. pravilo

Donosi se poslovnik Zajedničkog odbora koji je u Prilogu ovoj Odluci.

2. pravilo

Ova Odluka počinje se primjenjivati na dan donošenja.

Sastavljeno u ...

Za Europsku uniju

Za Japan

---

PRILOG

ZAJEDNIČKI ODBOR STRANAKA SPORAZUMA O SIGURNOSTI CIVILNOG ZRAKOPLOVSTVA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I JAPANA

Poslovnik

1. pravilo

Definicije

Za potrebe ovog poslovnika na temelju članka 11. stavka 3. Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Japana:

| — | pojam „stranka” znači Europska unija ili Japan, |
| --- | --- |

—

pojam „stranka” znači Europska unija ili Japan,

| — | pojam „obje stranke” znači Europska unija i Japan. |
| --- | --- |

—

pojam „obje stranke” znači Europska unija i Japan.

2. pravilo

Predsjedanje i sastav

1.   Zajedničkim odborom zajednički predsjedaju predstavnik Europske unije i predstavnik Japana („predsjednici”).

2.   U Zajedničkom odboru Europsku uniju predstavlja Europska komisija uz pomoć Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i uz pratnju tijela država članica Europske unije nadležnih za zrakoplovstvo.

3.   Japan u Zajedničkom odboru predstavlja Ministarstvo vanjskih poslova i/ili Misija Japana pri Europskoj uniji uz pratnju Ministarstva zemljišta, infrastrukture, prometa i turizma.

3. pravilo

Sastanci

1.   Zajednički odbor redovito se sastaje na zahtjev bilo koje stranke.

2.   Mjesta sastanka izmjenjuju se što je više moguće između Bruxellesa i Tokija. Rasprave se mogu voditi i u obliku videokonferencija. Odluke i preporuke donesene na videokonferencijama imaju jednaku vrijednost kao i one donesene na fizičkim sastancima. Nakon što se stranke dogovore o datumu i mjestu sastanka, sastanak u ime Europske unije saziva Europska komisija, a u ime Japana Ministarstvo vanjskih poslova.

3.   Sastanci Zajedničkog odbora nisu javni, osim ako predsjednici odluče drukčije. Nakon sastanka, međusobnim dogovorom predsjednika, može se dati priopćenje za medije.

4.   Sastanci se održavaju i dokumenti sastavljaju na engleskom jeziku. Troškove usmenog ili pismenog prevođenja na drugi jezik snosi stranka koja ih zatraži.

4. pravilo

Delegacije

1.   Stranke se prije svakog sastanka međusobno obavješćuju o predviđenom sastavu svojih delegacija te svaka imenuje svojeg predsjednika.

2.   Predsjednici mogu na ad hoc osnovi odlučiti pozvati vanjske sudionike da prisustvuju sastancima Zajedničkog odbora kako bi iznijeli informacije o određenim temama ili kao promatrači.

5. pravilo

Tajništvo

Po jedan dužnosnik Europske komisije i japanskog Ministarstva vanjskih poslova zajednički obavljaju dužnost tajnika Zajedničkog odbora.

6. pravilo

Dnevni red sastanaka

1.   Predsjednici međusobnim dogovorom utvrđuju privremeni dnevni red za svaki sastanak. Tajnici sudionicima šalju privremeni dnevni red i sve relevantne dokumente najkasnije petnaest radnih dana prije datuma sastanka.

2.   Zajednički odbor na početku svakog sastanka donosi dnevni red. U dnevni se red mogu uključiti i točke koje se ne nalaze na privremenom dnevnom redu ako stranke tako odluče.

3.   Predsjednici mogu sporazumno izmijeniti rok za slanje dokumenata iz stavka 1., uključujući privremeni dnevni red, kako bi se uzeli u obzir unutarnji postupci stranke ili hitnost određenog pitanja.

7. pravilo

Zapisnik

1.   Nakon svakog sastanka Zajedničkog odbora sastavlja se nacrt zapisnika. Taj nacrt sadržava donesene odluke, preporuke i zaključke.

2.   Nakon odobrenja zapisnika predsjednici ga potpisuju, a svaka stranka pohranjuje po jedan izvornik ili skenirani primjerak. Dokumenti se mogu elektronički potpisati i arhivirati.

8. pravilo

Pisani postupak

Ako je potrebno i opravdano, preporuke i odluke Zajedničkog odbora mogu se donijeti pisanim postupkom. U tu svrhu predsjednici razmjenjuju nacrte mjera o kojima se traži mišljenje Zajedničkog odbora, koje se zatim može potvrditi prepiskom. Svaka stranka može međutim zatražiti sastanak Zajedničkog odbora kako bi se raspravilo određeno pitanje.

9. pravilo

Vijećanje

1.   Zajednički odbor donosi odluke i preporuke konsenzusom između stranaka.

2.   Odluke i preporuke Zajedničkog odbora naslovljavaju se kao „Odluka” odnosno „Preporuka”, iza čega slijedi serijski broj, datum donošenja i opis predmeta.

3.   Predsjednici potpisuju odluke i preporuke Zajedničkog odbora.

4.   Odluke koje donese Zajednički odbor stranke provode u skladu s vlastitim internim postupcima.

5.   Odluke koje donese Zajednički odbor stranke mogu objaviti u svojim službenim glasilima. Preporuke i drugi akti koje donese Zajednički odbor mogu se objaviti ako stranke tako odluče. Svaka stranka pohranjuje po jedan izvorni ili skenirani primjerak odluka i preporuka.

10. pravilo

Troškovi

1.   Stranke su odgovorne za plaćanje svojih troškova povezanih sa sudjelovanjem na sastancima Zajedničkog odbora i sastancima u skladu s odlukama i preporukama Zajedničkog odbora, uključujući troškove osoblja, putovanja i dnevnica te poštanske i telekomunikacijske troškove.

2.   Troškove fizičke organizacije sastanaka snosi stranka domaćin.

---

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/44

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1053

оd 30. svibnja 2023.

o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2023/588 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu operativnih zahtjeva za usluge za državne potrebe koje se pružaju u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost i njegova portfelja usluga

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2023/588 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2023. o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023. – 2027. (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 10. stavke 4. i 5.,

budući da:

| (1) | Cilj je Programa Unije za sigurnu povezivost, uspostavljenog Uredbom (EU) 2023/588, osigurati pružanje i dugoročnu dostupnost diljem svijeta neprekinutog pristupa sigurnim, autonomnim, pouzdanim i troškovno učinkovitim satelitskim komunikacijskim uslugama za državne potrebe državnim korisnicima uspostavom sustava za sigurnu povezivost pod civilnim nadzorom. |
| --- | --- |

(1)

Cilj je Programa Unije za sigurnu povezivost, uspostavljenog Uredbom (EU) 2023/588, osigurati pružanje i dugoročnu dostupnost diljem svijeta neprekinutog pristupa sigurnim, autonomnim, pouzdanim i troškovno učinkovitim satelitskim komunikacijskim uslugama za državne potrebe državnim korisnicima uspostavom sustava za sigurnu povezivost pod civilnim nadzorom.

| (2) | Trebalo bi utvrditi operativne zahtjeve Programa Unije za sigurnu povezivost u obliku tehničkih specifikacija i provedbenih planova za usluge za državne potrebe koje se posebno odnose na upravljanje krizama, nadzor i upravljanje ključnom infrastrukturom, uključujući diplomatske i obrambene komunikacijske mreže i druge potrebe korisnika koje je ovlastila vlada. |
| --- | --- |

(2)

Trebalo bi utvrditi operativne zahtjeve Programa Unije za sigurnu povezivost u obliku tehničkih specifikacija i provedbenih planova za usluge za državne potrebe koje se posebno odnose na upravljanje krizama, nadzor i upravljanje ključnom infrastrukturom, uključujući diplomatske i obrambene komunikacijske mreže i druge potrebe korisnika koje je ovlastila vlada.

| (3) | Trebalo bi uspostaviti portfelj usluga za državne potrebe, uključujući usluge koje su na temelju državne infrastrukture ograničene na korisnike koje je ovlastila vlada, kao i usluge za korisnike koje je ovlastila vlada na temelju komercijalne infrastrukture, kao što su sigurna usluga niske latencije na svjetskoj razini ili uskopojasna usluga na svjetskoj razini. U portfelju usluga za državne potrebe trebao bi se uzeti u obzir portfelj usluga državnih satelitskih komunikacija („GOVSATCOM”) uspostavljenih u okviru Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

(3)

Trebalo bi uspostaviti portfelj usluga za državne potrebe, uključujući usluge koje su na temelju državne infrastrukture ograničene na korisnike koje je ovlastila vlada, kao i usluge za korisnike koje je ovlastila vlada na temelju komercijalne infrastrukture, kao što su sigurna usluga niske latencije na svjetskoj razini ili uskopojasna usluga na svjetskoj razini. U portfelju usluga za državne potrebe trebao bi se uzeti u obzir portfelj usluga državnih satelitskih komunikacija („GOVSATCOM”) uspostavljenih u okviru Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (4) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Programskog odbora osnovanog na temelju članka 107. Uredbe (EU) 2021/696, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Programskog odbora osnovanog na temelju članka 107. Uredbe (EU) 2021/696,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Portfelj usluga za državne potrebe koje se pružaju u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost

1.   Sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost osmišljen je tako da pruža ili omogućuje sljedeće satelitske komunikacijske usluge:

| (a) | sljedeće usluge koje se nude korisnicima koje je ovlastila vlada na temelju državne infrastrukture:






  i. | usluga br. 1: pouzdana usluga niske latencije na svjetskoj razini; |
| --- | --- | --- |

(a)

sljedeće usluge koje se nude korisnicima koje je ovlastila vlada na temelju državne infrastrukture:

i.

usluga br. 1: pouzdana usluga niske latencije na svjetskoj razini;

| ii. | usluga br. 2: prijenos svemirskih podataka; |
| --- | --- |

ii.

usluga br. 2: prijenos svemirskih podataka;

| (b) | sljedeće usluge koje se nude korisnicima koje je ovlastila vlada na temelju komercijalne infrastrukture:






  i. | usluga br. 3: sigurna usluga niske latencije na svjetskoj razini; |
| --- | --- | --- |

(b)

sljedeće usluge koje se nude korisnicima koje je ovlastila vlada na temelju komercijalne infrastrukture:

i.

usluga br. 3: sigurna usluga niske latencije na svjetskoj razini;

| ii. | usluga br. 4: sigurna uskopojasna usluga na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

ii.

usluga br. 4: sigurna uskopojasna usluga na svjetskoj razini.

Usluge iz prvog podstavka moraju ispunjavati zahtjeve za unaprijed definirane profile za te usluge utvrđene u Prilogu.

2.   Portfelj usluga sustava kojim se provodi program Unije za sigurnu povezivost prilagođen je svakoj usluzi i dostavlja se krajnjim korisnicima u skladu sa sljedećim programima nabave:

| (a) | programom za pružanje usluge od kraja do kraja, ako se usluga pruža od usmjerivača/preklopnika na strani bazne stanice do usmjerivača/preklopnika na strani korisničkog terminala, uključujući mogućnost pružanja vanjske mreže na strani bazne stanice; |
| --- | --- |

(a)

programom za pružanje usluge od kraja do kraja, ako se usluga pruža od usmjerivača/preklopnika na strani bazne stanice do usmjerivača/preklopnika na strani korisničkog terminala, uključujući mogućnost pružanja vanjske mreže na strani bazne stanice;

| (b) | programom upravljanih usluga, u kojem je pružanje usluge zajamčeno, s izuzetkom terminala. |
| --- | --- |

(b)

programom upravljanih usluga, u kojem je pružanje usluge zajamčeno, s izuzetkom terminala.

Članak 2.

Pravila i operativni zahtjevi za pružanje usluga za državne potrebe

Na pružanje usluga za državne potrebe primjenjuju se sljedeća pravila i operativni zahtjevi:

| (1) | kad je riječ o resursima i udjelima sudionika:






  (a) | resursima sustava za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost čiji je cilj pružanje usluga br. 1, 2, 3 i 4 definiranih u Prilogu proširuje se objedinjeni skup Unije definiran u članku 2. Provedbene odluke Komisije (EU) 2023/1055 (3) Oni čine
  „prošireni skup Unije”
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

kad je riječ o resursima i udjelima sudionika:

(a)

resursima sustava za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost čiji je cilj pružanje usluga br. 1, 2, 3 i 4 definiranih u Prilogu proširuje se objedinjeni skup Unije definiran u članku 2. Provedbene odluke Komisije (EU) 2023/1055 (3) Oni čine
  „prošireni skup Unije”
  ;

3

„prošireni skup Unije”

| (b) | Komisija određuje dodatni broj tokena („SC tokeni”) koje treba dodati tokenima GOVSATCOM-a kako su definirani u članku 2. Provedbene odluke (EU) 2023/1055 ; |
| --- | --- |

(b)

Komisija određuje dodatni broj tokena („SC tokeni”) koje treba dodati tokenima GOVSATCOM-a kako su definirani u članku 2. Provedbene odluke (EU) 2023/1055 ;

| (c) | raspodjela „SC tokena” među sudionicima programa provodi se u skladu s pravilima definiranima u članku 5. Provedbene odluke (EU) 2023/1055 Međutim, raspodjela „SC tokena” među državama članicama, institucijama EU-a i pričuvom za krizne situacije definiranom u članku 5. stavku 2. može se razlikovati; |
| --- | --- |

(c)

raspodjela „SC tokena” među sudionicima programa provodi se u skladu s pravilima definiranima u članku 5. Provedbene odluke (EU) 2023/1055 Međutim, raspodjela „SC tokena” među državama članicama, institucijama EU-a i pričuvom za krizne situacije definiranom u članku 5. stavku 2. može se razlikovati;

| (2) | kad je riječ o dodjeli usluga:






  (a) | pružanje usluga koje osigurava sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost sudionicima odvija se u skladu s fiksnim i dinamičnim programima kako je definirano u člancima 6., 7. i 8. Provedbene odluke (EU) 2023/1055; |
| --- | --- | --- |

(2)

kad je riječ o dodjeli usluga:

(a)

pružanje usluga koje osigurava sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost sudionicima odvija se u skladu s fiksnim i dinamičnim programima kako je definirano u člancima 6., 7. i 8. Provedbene odluke (EU) 2023/1055;

| (b) | dodjela fiksnog i dinamičnog dijela usluga br. 1 i 2 definiranih u Prilogu slijedi pristup definiran u članku 6. stavcima 1., 3. i 4., članku 7. stavcima 1., 5., 6., 7. i 8. te članku 8. Provedbene odluke (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

(b)

dodjela fiksnog i dinamičnog dijela usluga br. 1 i 2 definiranih u Prilogu slijedi pristup definiran u članku 6. stavcima 1., 3. i 4., članku 7. stavcima 1., 5., 6., 7. i 8. te članku 8. Provedbene odluke (EU) 2023/1055;

| (c) | dodjela fiksnog i dinamičnog dijela usluga br. 3 i 4 definiranih u Prilogu slijedi pristup definiran u člancima 6., 7. i 8. Provedbene odluke (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

(c)

dodjela fiksnog i dinamičnog dijela usluga br. 3 i 4 definiranih u Prilogu slijedi pristup definiran u člancima 6., 7. i 8. Provedbene odluke (EU) 2023/1055;

| (d) | usluge koje pruža sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost nadoknađuju se s pomoću tokena. Vrijednost naknade u tokenima za svaku opciju usluge uključuje se u prijedlog usluge koji se podnosi nadležnom tijelu GOVSATCOM-a; |
| --- | --- |

(d)

usluge koje pruža sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost nadoknađuju se s pomoću tokena. Vrijednost naknade u tokenima za svaku opciju usluge uključuje se u prijedlog usluge koji se podnosi nadležnom tijelu GOVSATCOM-a;

| (3) | kad je riječ o profilima usluga, zahtjevima i određivanju prioriteta:






  (a) | profili usluga definirani su vrijednostima njihovih primarnih obilježja. Unaprijed definirani profili usluga utvrđeni su u Prilogu; |
| --- | --- | --- |

(3)

kad je riječ o profilima usluga, zahtjevima i određivanju prioriteta:

(a)

profili usluga definirani su vrijednostima njihovih primarnih obilježja. Unaprijed definirani profili usluga utvrđeni su u Prilogu;

| (b) | korisnici mogu izdavati zahtjeve za usluge kako je definirano u članku 9. Provedbene odluke (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

(b)

korisnici mogu izdavati zahtjeve za usluge kako je definirano u članku 9. Provedbene odluke (EU) 2023/1055;

| (c) | zahtjevi za usluge moraju biti u skladu s pravilima kako je definirano u članku 9. Provedbene odluke (EU) 2023/1055 GOVSATCOM-ov centar dodjeljuje zahtjev proširenom skupu Unije, što uključuje kapacitet koji se pruža u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost; |
| --- | --- |

(c)

zahtjevi za usluge moraju biti u skladu s pravilima kako je definirano u članku 9. Provedbene odluke (EU) 2023/1055 GOVSATCOM-ov centar dodjeljuje zahtjev proširenom skupu Unije, što uključuje kapacitet koji se pruža u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost;

| (d) | svaki sukob povezan sa zahtjevom za uslugu, uključujući potrebu za otkazivanjem usluga, mora biti u skladu s pravilima utvrđenima u članku 11. Provedbene odluke (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

(d)

svaki sukob povezan sa zahtjevom za uslugu, uključujući potrebu za otkazivanjem usluga, mora biti u skladu s pravilima utvrđenima u članku 11. Provedbene odluke (EU) 2023/1055;

| (4) | u pogledu logike uvođenja:






  (a) | sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost zamišljen je kao modularni i prilagodljiv, uz postupno širenje svemirskog segmenta u skladu s razvojem potražnje za uslugama tijekom životnog vijeka; |
| --- | --- | --- |

(4)

u pogledu logike uvođenja:

(a)

sustav za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost zamišljen je kao modularni i prilagodljiv, uz postupno širenje svemirskog segmenta u skladu s razvojem potražnje za uslugama tijekom životnog vijeka;

| (b) | modularnost i prilagodljivost sustava za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost može uključivati ulaganja iz privatnog sektora u skladu s razlikama u potražnji na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

modularnost i prilagodljivost sustava za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost može uključivati ulaganja iz privatnog sektora u skladu s razlikama u potražnji na tržištu;

| (c) | nijedna aktivnost nadopune na razini svemirskog ili zemaljskog segmenta ne utječe na kontinuitet operativnih usluga. |
| --- | --- |

(c)

nijedna aktivnost nadopune na razini svemirskog ili zemaljskog segmenta ne utječe na kontinuitet operativnih usluga.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 30. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 79, 17.3.2023., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013 i (EU) br. 377/2014 i Odluke br. 541/2014/EU (SL L 170. 12.5.2021., str. 69.)

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1055 od 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme radi ispunjavanja funkcije iz članka 66. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (vidjeti str. 57. . ovoga Službenog lista)

3

---

PRILOG

Unaprijed definirani profili za usluge za državne potrebe koje se pružaju u okviru Programa Unije za sigurnu povezivost

Tablica 1.

Usluga br. 1: pouzdana usluga niske latencije na svjetskoj razini

| Obilježje | Tehničke specifikacije |
| --- | --- |
| Frekvencijski pojas | Ka-Gov; drugo |
| Brzina prijenosa podataka | Razine usluge uzlazne i silazne propusnosti veze po korisniku:






  — | niska: < 1 Mbps |

Obilježje

Tehničke specifikacije

Frekvencijski pojas

Ka-Gov; drugo

Brzina prijenosa podataka

Razine usluge uzlazne i silazne propusnosti veze po korisniku:

—

niska: < 1 Mbps

| — | srednja: >=1 Mbps i < 5 Mbps |
| --- | --- |

—

srednja: >=1 Mbps i < 5 Mbps

| — | visoka: >=5 Mbps i < 50 Mbps |
| --- | --- |

—

visoka: >=5 Mbps i < 50 Mbps

| — | vrlo visoka: >=50 Mbps |
| --- | --- |

—

vrlo visoka: >=50 Mbps

Zemljopisna pokrivenost

globalna

Dostupnost (tijekom jedne godine)

99,5 %

Latencija

| — | manje od 40 ms (jednosmjerno od kraja do kraja) preko kontinentalnog područja EU-a |
| --- | --- |

—

manje od 40 ms (jednosmjerno od kraja do kraja) preko kontinentalnog područja EU-a

| — | manje od 80 ms (internetsko vrijeme prijenosa u oba smjera) preko kontinentalnog područja EU-a |
| --- | --- |

—

manje od 80 ms (internetsko vrijeme prijenosa u oba smjera) preko kontinentalnog područja EU-a

Korisnički terminal

fiksan/u pokretu/nomadski

Pouzdanost i sigurnosna obilježja

pouzdano

Tablica 2.

Usluga br. 2: Prijenos svemirskih podataka

| Obilježje | Tehničke specifikacije |
| --- | --- |
| Frekvencijski pojas | optički |
| Brzina prijenosa podataka | ovisno o scenariju povezivosti (kombinacija korisničkih i odredišnih subjekata):






  — | >=1 Gbps i < 10 Gbps |

Obilježje

Tehničke specifikacije

Frekvencijski pojas

optički

Brzina prijenosa podataka

ovisno o scenariju povezivosti (kombinacija korisničkih i odredišnih subjekata):

—

>=1 Gbps i < 10 Gbps

| — | >=10 Gbps |
| --- | --- |

—

>=10 Gbps

Zemljopisna pokrivenost

globalna

Korisnički subjekt/subjekt odredišta

| — | sateliti sustava za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost |
| --- | --- |

—

sateliti sustava za provedbu Programa Unije za sigurnu povezivost

| — | sateliti trećih strana |
| --- | --- |

—

sateliti trećih strana

| — | zračna platforma |
| --- | --- |

—

zračna platforma

| — | zemaljska stanica |
| --- | --- |

—

zemaljska stanica

Pouzdanost i sigurnosna obilježja

pouzdano

Tablica 3.

usluga br. 3: sigurna usluga niske latencije na svjetskoj razini

| Obilježje | Tehničke specifikacije |
| --- | --- |
| Brzina prijenosa podataka | Razine usluge uzlazne i silazne propusnosti veze po korisniku:






  — | niska: < 1 Mbps |

Obilježje

Tehničke specifikacije

Brzina prijenosa podataka

Razine usluge uzlazne i silazne propusnosti veze po korisniku:

—

niska: < 1 Mbps

| — | srednja: >=1 Mbps i < 5 Mbps |
| --- | --- |

—

srednja: >=1 Mbps i < 5 Mbps

| — | visoka: >=5 Mbps i < 50 Mbps |
| --- | --- |

—

visoka: >=5 Mbps i < 50 Mbps

| — | vrlo visoka: >=50 Mbps |
| --- | --- |

—

vrlo visoka: >=50 Mbps

Zemljopisna pokrivenost

globalna

Dostupnost (tijekom jedne godine)

99,5 %

Latencija

| — | manje od 50 ms (jednosmjerno od kraja do kraja) preko kontinentalnog područja EU-a |
| --- | --- |

—

manje od 50 ms (jednosmjerno od kraja do kraja) preko kontinentalnog područja EU-a

| — | manje od 100 ms (internetsko vrijeme prijenosa u oba smjera) preko kontinentalnog područja EU-a |
| --- | --- |

—

manje od 100 ms (internetsko vrijeme prijenosa u oba smjera) preko kontinentalnog područja EU-a

Korisnički terminal

fiksan/u pokretu/nomadski

Pouzdanost i sigurnosna obilježja

sigurno

Tablica 4.

Usluga br. 4: sigurna uskopojasna usluga na svjetskoj razini

| Obilježje | Tehničke specifikacije |
| --- | --- |
| Brzina prijenosa podataka | Uzlazna i silazna propusnost veze po korisniku: 2 Kbps do 1 Mbps |
| Zemljopisna pokrivenost | globalna |
| Dostupnost (tijekom jedne godine) | 98 % |
| Korisnički terminal | internet stvari (IOT) i ostala uskopojasna korisnička oprema |
| Pouzdanost i sigurnosna obilježja | sigurno |

Obilježje

Tehničke specifikacije

Brzina prijenosa podataka

Uzlazna i silazna propusnost veze po korisniku: 2 Kbps do 1 Mbps

Zemljopisna pokrivenost

globalna

Dostupnost (tijekom jedne godine)

98 %

Korisnički terminal

internet stvari (IOT) i ostala uskopojasna korisnička oprema

Pouzdanost i sigurnosna obilježja

sigurno

---

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/49

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1054

оd 30. svibnja 2023.

o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu portfelja usluga državnih satelitskih komunikacija koje nudi sustav uspostavljen u okviru Svemirskog programa Unije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013 i (EU) br. 377/2014 i Odluke br. 541/2014/EU (1), a posebno njezin članak 63. stavak 3.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2021/696, u okviru komponente državnih satelitskih komunikacija („GOVSATCOM”) satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge trebaju se povezati u objedinjeni skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2021/696, u okviru komponente državnih satelitskih komunikacija („GOVSATCOM”) satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge trebaju se povezati u objedinjeni skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima.

| (2) | U skladu s člankom 63. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/696 pružanje kapaciteta i usluga GOVSATCOM-a treba osigurati kako je utvrđeno u portfelju usluga. Portfelj usluga trebao bi se temeljiti na potrebama zajednica korisnika državnih satelitskih komunikacija uključivanjem fleksibilnih i prilagodljivih usluga GOVSATCOM-a. Stoga bi trebao obuhvaćati usluge s kraja na kraj, usluge ograničenog kapaciteta i usluge neograničenog kapaciteta. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 63. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/696 pružanje kapaciteta i usluga GOVSATCOM-a treba osigurati kako je utvrđeno u portfelju usluga. Portfelj usluga trebao bi se temeljiti na potrebama zajednica korisnika državnih satelitskih komunikacija uključivanjem fleksibilnih i prilagodljivih usluga GOVSATCOM-a. Stoga bi trebao obuhvaćati usluge s kraja na kraj, usluge ograničenog kapaciteta i usluge neograničenog kapaciteta.

| (3) | Portfelj usluga trebao bi obuhvaćati postojeće i očekivane kapacitete i usluge koje treba uključiti u objedinjeni skup Unije. Stoga je u portfelj usluga potrebno uključiti različite mogućnosti za latenciju, frekvencijske pojaseve, razine sigurnosti i druga obilježja. |
| --- | --- |

(3)

Portfelj usluga trebao bi obuhvaćati postojeće i očekivane kapacitete i usluge koje treba uključiti u objedinjeni skup Unije. Stoga je u portfelj usluga potrebno uključiti različite mogućnosti za latenciju, frekvencijske pojaseve, razine sigurnosti i druga obilježja.

| (4) | Kako bi se osiguralo pružanje usluga, potrebno je opisati postupak za zahtjeve za usluge koje korisnici GOVSATCOM-a upućuju GOVSATCOM-ovim centrima. Nadležna tijela GOVSATCOM-a trebala bi djelovati kao posrednici u tom postupku. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osiguralo pružanje usluga, potrebno je opisati postupak za zahtjeve za usluge koje korisnici GOVSATCOM-a upućuju GOVSATCOM-ovim centrima. Nadležna tijela GOVSATCOM-a trebala bi djelovati kao posrednici u tom postupku.

| (5) | Kako bi se osigurala najbolja usklađenost ponude i potražnje za uslugama GOVSATCOM-a, dostupnost usluga potrebno je temeljiti na ponudi i potražnji objedinjenih i dijeljenih satelitskih kapaciteta i nabavljenih usluga. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurala najbolja usklađenost ponude i potražnje za uslugama GOVSATCOM-a, dostupnost usluga potrebno je temeljiti na ponudi i potražnji objedinjenih i dijeljenih satelitskih kapaciteta i nabavljenih usluga.

| (6) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Programskog odbora u sastavu GOVSATCOM-a, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Programskog odbora u sastavu GOVSATCOM-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se definicije iz članka2. Provedbene odluke Komisije (EU) 2023/1055 (2).

2

Članak 2.

Portfelj usluga GOVSATCOM-a

1.   Portfelj usluga GOVSATCOM-a sastoji se od sljedećih kategorija komunikacijskih usluga:

| (a) | usluga s kraja na kraj koje korisniku omogućuju spajanje na mrežu koja može pružati usluge; |
| --- | --- |

(a)

usluga s kraja na kraj koje korisniku omogućuju spajanje na mrežu koja može pružati usluge;

| (b) | usluga ograničenog kapaciteta koje korisniku omogućuju upotrebu satelitskog kapaciteta i povezanog objekta bazne stanice; |
| --- | --- |

(b)

usluga ograničenog kapaciteta koje korisniku omogućuju upotrebu satelitskog kapaciteta i povezanog objekta bazne stanice;

| (c) | usluga ograničenog kapaciteta koje korisniku omogućuju upotrebu satelitskog kapaciteta (širina pojasa). |
| --- | --- |

(c)

usluga ograničenog kapaciteta koje korisniku omogućuju upotrebu satelitskog kapaciteta (širina pojasa).

2.   Usluge iz stavka 1. moraju biti u skladu s primarnim i sekundarnim obilježjima kategorija komunikacijskih usluga koje su navedene u Prilogu I.

3.   Pružatelj resursa može kao dio usluge korisniku osigurati korisničku opremu.

4.   Usluge iz stavka 1. točaka (a) i (c) pružaju se putem infrastrukture GOVSATCOM-ova centra u njezinoj početnoj radnoj konfiguraciji.

Članak 3.

Profili usluga i zahtjevi

1.   Profili usluga GOVSATCOM-a određuju se na temelju vrijednosti njihovih primarnih obilježja utvrđenih u Prilogu II. („unaprijed definirani profili usluga”).

2.   Korisnici moraju moći izdavati zahtjeve za unaprijed definirane profile usluga, pri čemu korisnik može pregledavati unaprijed definirane profile usluga koji sadržavaju informacije koje je dostavio odgovarajući pružatelj resursa.

Korisnici također moraju moći izdavati zahtjeve za određeni korisnički profil, s utvrđenim vrijednostima obilježja usluge koje je korisnik prethodno definirao. Profil koji određuje korisnik upotrebljava se za izdavanje zahtjeva za uslugu GOVSATCOM-ovu centru za povezivanje unaprijed definiranih profila usluga.

Korisnici također moraju moći izdavati zahtjeve za uslugu s vrijednostima obilježja koje je odabrao korisnik, pri čemu se vrijednosti obilježja upotrebljavaju za izdavanje zahtjeva za uslugu GOVSATCOM-ovu centru za povezivanje unaprijed definiranih profila usluga.

3.   GOVSATCOM-ov centar odgovara na zahtjeve korisnika predstavljanjem dostupnih usluga koje odgovaraju zahtjevima. Kad je riječ o dostupnim uslugama, korisnika se obavješćuje o njihovim primarnim i sekundarnim obilježjima, kao i o svim dodatnim informacijama i pojedinostima specifičnima za uslugu. Korisnici moraju moći odabrati među dostupnim uslugama koje odgovaraju njihovu zahtjevu.

4.   Nakon što korisnici odaberu uslugu i u skladu s pravilima utvrđenima u Provedbenoj odluci (EU) 2023/1055, GOVSATCOM-ov centar provodi dodjelu resursa za pružanje usluge i obavješćuje korisnika o rezervaciji i aktiviranju usluge.

5.   Nakon aktivacije usluge odgovarajući korisnici mogu joj pristupiti s pomoću svoje korisničke opreme ako je kompatibilna s uslugom ili s pomoću korisničke opreme koju osigurava pružatelj resursa putem GOVSATCOM-a.

Članak 4.

Pristup portfelju usluga i uslugama GOVSATCOM-a

1.   Nadležna tijela GOVSATCOM-a (nadležna tijela) uspostavljena u skladu s člankom 68. stavcima 4. i 5. Uredbe (EU) 2021/696 imaju pristup portfelju usluga i postupku odabira usluga.

2.   U okviru postupka odabira usluga nadležno tijelo GOVSATCOM-a:

| (a) | prima, određuje prioritete, anonimizira prema potrebi i prosljeđuje zahtjeve svojih korisnika za usluge GOVSATCOM-ovu centru; |
| --- | --- |

(a)

prima, određuje prioritete, anonimizira prema potrebi i prosljeđuje zahtjeve svojih korisnika za usluge GOVSATCOM-ovu centru;

| (b) | prima rezultate zahtjeva iz GOVSATCOM-ova centra i prosljeđuje ih korisnicima; |
| --- | --- |

(b)

prima rezultate zahtjeva iz GOVSATCOM-ova centra i prosljeđuje ih korisnicima;

| (c) | prima, anonimizira prema potrebi i prosljeđuje odabire usluga svojih korisnika GOVSATCOM-ovu centru. |
| --- | --- |

(c)

prima, anonimizira prema potrebi i prosljeđuje odabire usluga svojih korisnika GOVSATCOM-ovu centru.

3.   Kad je riječ o anonimizaciji iz stavka 2., nadležno tijelo tijekom pružanja usluge korisnicima djeluje kao posrednik za svaku komunikaciju korisnika s GOVSATCOM-ovim centrom, čime se anonimizira identitet korisnika. Za komunikaciju se prema potrebi koriste odgovarajući klasificirani kanali. Nadležno tijelo može odabrati da ne anonimizira korisnika. U tom se slučaju iz GOVSATCOM-ova centru pružatelju resursa stavlja na raspolaganje identitet korisnika kako bi se podržali odabir, uspostava, upravljanje, održavanje i rješavanje problema u vezi s uslugom koja se pruža korisniku. Nadalje, pružatelj resursa može zatražiti deanonimizaciju korisnika. U tom slučaju GOVSATCOM-ov centar prosljeđuje taj zahtjev relevantnom nadležnom tijelu na procjenu.

4.   GOVSATCOM-ov centar nadležnim tijelima pruža informacije potrebne za odabir, rezervaciju, uspostavu i pružanje usluga.

Članak 5.

Određivanje prioriteta usluga i razine sigurnosti

1.   Određivanje prioriteta u pogledu pružanja usluga provodi se u skladu s Provedbenom odlukom (EU) 2023/1055.

2.   Korisnici imaju pristup uslugama iz portfelja usluga na temelju svoje razine sigurnosti, kako je utvrđeno u Provedbenoj odluci Komisije C(2023) 3204 od 30. svibnja 2023. (3).

Članak 6.

Objedinjavanje GOVSATCOM-a i dostupnost usluga

1.   Objedinjeni satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge stavljaju se na raspolaganje putem portfelja usluga s vrijednostima njihovih obilježja.

2.   Dostupnost usluga u portfelju ovisi o ponudi i potražnji objedinjenih i dijeljenih satelitskih kapaciteta i usluga koje se nabavljaju od subjekata kako je navedeno u članku 64. Uredbe (EU) 2021/696.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 30. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 170, 12.5.2021., str. 69.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1055 od 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme radi ispunjavanja funkcije iz članka 66. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (vidjeti stranicu 57. ovoga Službenog lista).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije C(2023) 3204 od 30. svibnja 2023. o utvrđivanju općih sigurnosnih zahtjeva GOVSATCOM-a iz članka 34. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća.

3

---

PRILOG I.

Kategorije obilježja komunikacijskih usluga

Tablica 1.

Usluga od kraja do kraja

| Primarna obilježja |
| --- |
| [Najviša] latencija | Vrijeme prijenosa u oba smjera (u milisekundama) |
| Propusnost* | Vršna brzina prijenosa informacije u Mbps |
| Simetrična usluga | Da/ne

  Napomena: simetrična usluga ima iste vrijednosti obilježja za uzlazne i silazne (povratne) veze


  Napomena: u slučaju negativnog odgovora potrebno je utvrditi uzlaznu i silaznu (povratnu) propusnost veze |
| Vrsta pokrivenosti | Regionalno/globalno/mjesno |
| Minimalna dostupnost | Minimalna dostupnost usluge (% vremena mjesečno) |
| Razina sigurnosti | Poboljšana/pouzdana/sigurna |
| Sekundarna obilježja |
| Zajamčena stopa informacija* | Zajamčena stopa informacija u Mbps |
| Područje usluge | Popis raspoloživih zemljopisnih područja za pružanje usluge kao u Figure 1 |
| Informacije specifične za uslugu | Popis informacija povezanih s uslugom koje nisu uključene u druga obilježja (npr. područje pokrivenosti, izračena snaga, G/T, kvaliteta usluge, vrijeme uključivanja, osposobljavanje, tehnička podrška, mogućnosti usluga instaliranja, opća latencija usluge, polarizacija itd.) |
| Korisnička oprema | Fiksna/razmjestiva/mobilna |
| Pružanje korisničke opreme | Da/ne

  Napomena: korisniku se dostavlja popis kompatibilne korisničke opreme s njezinim tehničkim informacijama (npr. sposobnost ručnog/automatskog usmjeravanja) kako bi je korisnik prema potrebi mogao odabrati. |
| Najduže vrijeme poremećaja u pružanju usluge | U satima

  Napomena: decimalne točke koriste se za određivanje potpodjele sata. |
| Usluga statusa poveznice | Da/ne |
| Povezivanje sa zemaljskim mrežama | Da/ne

  Napomena: ako je odgovor potvrdan, navedene su zemaljske mreže za koje se pruža povezivost |

Primarna obilježja

[Najviša] latencija

Vrijeme prijenosa u oba smjera (u milisekundama)

Propusnost*

Vršna brzina prijenosa informacije u Mbps

Simetrična usluga

Da/ne

Napomena: simetrična usluga ima iste vrijednosti obilježja za uzlazne i silazne (povratne) veze

Napomena: u slučaju negativnog odgovora potrebno je utvrditi uzlaznu i silaznu (povratnu) propusnost veze

Vrsta pokrivenosti

Regionalno/globalno/mjesno

Minimalna dostupnost

Minimalna dostupnost usluge (% vremena mjesečno)

Razina sigurnosti

Poboljšana/pouzdana/sigurna

Sekundarna obilježja

Zajamčena stopa informacija*

Zajamčena stopa informacija u Mbps

Područje usluge

Popis raspoloživih zemljopisnih područja za pružanje usluge kao u Figure 1

Informacije specifične za uslugu

Popis informacija povezanih s uslugom koje nisu uključene u druga obilježja (npr. područje pokrivenosti, izračena snaga, G/T, kvaliteta usluge, vrijeme uključivanja, osposobljavanje, tehnička podrška, mogućnosti usluga instaliranja, opća latencija usluge, polarizacija itd.)

Korisnička oprema

Fiksna/razmjestiva/mobilna

Pružanje korisničke opreme

Da/ne

Napomena: korisniku se dostavlja popis kompatibilne korisničke opreme s njezinim tehničkim informacijama (npr. sposobnost ručnog/automatskog usmjeravanja) kako bi je korisnik prema potrebi mogao odabrati.

Najduže vrijeme poremećaja u pružanju usluge

U satima

Napomena: decimalne točke koriste se za određivanje potpodjele sata.

Usluga statusa poveznice

Da/ne

Povezivanje sa zemaljskim mrežama

Da/ne

Napomena: ako je odgovor potvrdan, navedene su zemaljske mreže za koje se pruža povezivost

Tablica 2.

Usluga ograničenog kapaciteta

| Primarna obilježja |
| --- |
| Najviša latencija | Vrijeme prijenosa u oba smjera u milisekundama |
| Širina pojasa* | Kapacitet u MHz |
| Simetrična usluga | Da/ne

  Napomena: simetrična usluga ima iste vrijednosti obilježja za uzlazne i silazne (povratne) veze


  Napomena: u slučaju negativnog odgovora potrebno je utvrditi uzlaznu i silaznu (povratnu) propusnost veze |
| Vrsta pokrivenosti | Regionalno/globalno/mjesno |
| Frekvencijski pojas | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Vrsta usluge frekvencije | FSS/MSS/BSS |
| Minimalna dostupnost | Minimalna dostupnost usluge (% vremena mjesečno) |
| Razina sigurnosti | Poboljšana/pouzdana/sigurna |
| Sekundarna obilježja |
| Područje usluge | Popis raspoloživih zemljopisnih područja za pružanje usluge kao u Figure 1 |
| Sučelje bazne stanice | Opis sučelja koje se upotrebljava za povezivanje opreme koju osigurava korisnik s baznom stanicom |
| Dodatne mogućnosti fiksiranja | Da/ne

  Napomena: u slučaju potvrdnog odgovora, navode se dodatne sposobnosti fiksiranja (npr. Multiprotocol Label Switching, povezivost Etherneta itd.) |
| Informacije specifične za uslugu | Popis informacija povezanih s uslugom koje nisu uključene u druga obilježja (npr. područje pokrivenosti, izračena snaga, G/T, kvaliteta usluge, vrijeme uključivanja, osposobljavanje, tehnička podrška, mogućnosti usluga instaliranja, opća latencija usluge, polarizacija itd.) |
| Korisnička oprema | Fiksna/razmjestiva/mobilna |
| Pružanje korisničke opreme | Da/ne

  Napomena: korisniku se dostavlja popis kompatibilne korisničke opreme s njezinim tehničkim informacijama (npr. sposobnost ručnog/automatskog usmjeravanja) kako bi je korisnik prema potrebi mogao odabrati. |
| Najduže vrijeme poremećaja u pružanju usluge | U satima

  Napomena: decimalne točke koriste se za određivanje potpodjele sata. |
| Usluga statusa poveznice | Da/ne |

Primarna obilježja

Najviša latencija

Vrijeme prijenosa u oba smjera u milisekundama

Širina pojasa*

Kapacitet u MHz

Simetrična usluga

Da/ne

Napomena: simetrična usluga ima iste vrijednosti obilježja za uzlazne i silazne (povratne) veze

Napomena: u slučaju negativnog odgovora potrebno je utvrditi uzlaznu i silaznu (povratnu) propusnost veze

Vrsta pokrivenosti

Regionalno/globalno/mjesno

Frekvencijski pojas

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Vrsta usluge frekvencije

FSS/MSS/BSS

Minimalna dostupnost

Minimalna dostupnost usluge (% vremena mjesečno)

Razina sigurnosti

Poboljšana/pouzdana/sigurna

Sekundarna obilježja

Područje usluge

Popis raspoloživih zemljopisnih područja za pružanje usluge kao u Figure 1

Sučelje bazne stanice

Opis sučelja koje se upotrebljava za povezivanje opreme koju osigurava korisnik s baznom stanicom

Dodatne mogućnosti fiksiranja

Da/ne

Napomena: u slučaju potvrdnog odgovora, navode se dodatne sposobnosti fiksiranja (npr. Multiprotocol Label Switching, povezivost Etherneta itd.)

Informacije specifične za uslugu

Popis informacija povezanih s uslugom koje nisu uključene u druga obilježja (npr. područje pokrivenosti, izračena snaga, G/T, kvaliteta usluge, vrijeme uključivanja, osposobljavanje, tehnička podrška, mogućnosti usluga instaliranja, opća latencija usluge, polarizacija itd.)

Korisnička oprema

Fiksna/razmjestiva/mobilna

Pružanje korisničke opreme

Da/ne

Napomena: korisniku se dostavlja popis kompatibilne korisničke opreme s njezinim tehničkim informacijama (npr. sposobnost ručnog/automatskog usmjeravanja) kako bi je korisnik prema potrebi mogao odabrati.

Najduže vrijeme poremećaja u pružanju usluge

U satima

Napomena: decimalne točke koriste se za određivanje potpodjele sata.

Usluga statusa poveznice

Da/ne

Tablica 3.

Usluga neograničenog kapaciteta

| Primarna obilježja |
| --- |
| Najviša latencija | Vrijeme prijenosa u oba smjera u milisekundama |
| Širina pojasa* | Kapacitet u MHz |
| Simetrična usluga | Da/ne

  Napomena: simetrična usluga ima iste vrijednosti obilježja za uzlazne i silazne (povratne) veze


  Napomena: u slučaju negativnog odgovora potrebno je utvrditi uzlaznu i silaznu (povratnu) propusnost veze |
| Vrsta pokrivenosti | Regionalno/globalno/mjesno |
| Frekvencijski pojas | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Vrsta usluge frekvencije | FSS/MSS/BSS |
| Minimalna dostupnost | Minimalna dostupnost usluge (% vremena mjesečno) |
| Razina sigurnosti | Poboljšana/pouzdana/sigurna |
| Sekundarna obilježja |
| Područje usluge | Popis raspoloživih zemljopisnih područja za pružanje usluge kao u Figure 1 |
| Informacije specifične za uslugu | Popis informacija povezanih s uslugom koje nisu uključene u druga obilježja (npr. područje pokrivenosti, izračena snaga, G/T, kvaliteta usluge, vrijeme uključivanja, osposobljavanje, tehnička podrška, mogućnosti usluga instaliranja, opća latencija usluge, polarizacija itd.) |
| Korisnička oprema | Fiksna/razmjestiva/mobilna |
| Pružanje korisničke opreme | Da/ne

  Napomena: korisniku se dostavlja popis kompatibilne korisničke opreme s njezinim tehničkim informacijama (npr. sposobnost ručnog/automatskog usmjeravanja) kako bi je korisnik prema potrebi mogao odabrati. |
| Najduže vrijeme poremećaja u pružanju usluge | U satima

  Napomena: decimalne točke koriste se za određivanje potpodjele sata. |
| Usluga statusa poveznice | Da/ne |

Primarna obilježja

Najviša latencija

Vrijeme prijenosa u oba smjera u milisekundama

Širina pojasa*

Kapacitet u MHz

Simetrična usluga

Da/ne

Napomena: simetrična usluga ima iste vrijednosti obilježja za uzlazne i silazne (povratne) veze

Napomena: u slučaju negativnog odgovora potrebno je utvrditi uzlaznu i silaznu (povratnu) propusnost veze

Vrsta pokrivenosti

Regionalno/globalno/mjesno

Frekvencijski pojas

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Vrsta usluge frekvencije

FSS/MSS/BSS

Minimalna dostupnost

Minimalna dostupnost usluge (% vremena mjesečno)

Razina sigurnosti

Poboljšana/pouzdana/sigurna

Sekundarna obilježja

Područje usluge

Popis raspoloživih zemljopisnih područja za pružanje usluge kao u Figure 1

Informacije specifične za uslugu

Popis informacija povezanih s uslugom koje nisu uključene u druga obilježja (npr. područje pokrivenosti, izračena snaga, G/T, kvaliteta usluge, vrijeme uključivanja, osposobljavanje, tehnička podrška, mogućnosti usluga instaliranja, opća latencija usluge, polarizacija itd.)

Korisnička oprema

Fiksna/razmjestiva/mobilna

Pružanje korisničke opreme

Da/ne

Napomena: korisniku se dostavlja popis kompatibilne korisničke opreme s njezinim tehničkim informacijama (npr. sposobnost ručnog/automatskog usmjeravanja) kako bi je korisnik prema potrebi mogao odabrati.

Najduže vrijeme poremećaja u pružanju usluge

U satima

Napomena: decimalne točke koriste se za određivanje potpodjele sata.

Usluga statusa poveznice

Da/ne

| *: | U slučaju nesimetrične usluge to obilježje prihvaća dvije vrijednosti; jednu za silaznu (od satelita do korisnika) vezu i drugu za uzlaznu (od korisnika do satelita) vezu. |
| --- | --- |

*:

Slika 1.

Područja usluga GOVSATCOM-a

Image 1

---

PRILOG II.

Unaprijed definirani profili usluga

| Poboljšana objedinjena usluga |
| --- |
| Kategorija komunikacije | Usluga od kraja do kraja |
| Najviša latencija | 600 ms |
| Propusnost | 10 Mbps |
| Pokrivenost | Regionalna |
| Minimalna dostupnost | 99,5  % |
| Razina sigurnosti | Poboljšane usluge koje osiguravaju vrlo visoku razinu dostupnosti i otpornosti, kao i visoku razinu povjerljivosti, integriteta i dostupnosti. |

Poboljšana objedinjena usluga

Kategorija komunikacije

Usluga od kraja do kraja

Najviša latencija

600 ms

Propusnost

10 Mbps

Pokrivenost

Regionalna

Minimalna dostupnost

99,5  %

Razina sigurnosti

Poboljšane usluge koje osiguravaju vrlo visoku razinu dostupnosti i otpornosti, kao i visoku razinu povjerljivosti, integriteta i dostupnosti.

| Pouzdana objedinjena usluga |
| --- |
| Kategorija komunikacije | Usluga od kraja do kraja |
| Najviša latencija | 600 ms |
| Propusnost | 10 Mbps |
| Pokrivenost | Regionalna |
| Minimalna dostupnost | 99,5  % |
| Razina sigurnosti | Pouzdane usluge koje osiguravaju visoku razinu dostupnosti i otpornosti, kao i visoku razinu povjerljivosti, integriteta i dostupnosti. |

Pouzdana objedinjena usluga

Kategorija komunikacije

Usluga od kraja do kraja

Najviša latencija

600 ms

Propusnost

10 Mbps

Pokrivenost

Regionalna

Minimalna dostupnost

99,5  %

Razina sigurnosti

Pouzdane usluge koje osiguravaju visoku razinu dostupnosti i otpornosti, kao i visoku razinu povjerljivosti, integriteta i dostupnosti.

| Sigurna objedinjena usluga |
| --- |
| Kategorija komunikacije | Usluga od kraja do kraja |
| Najviša latencija | 600 ms |
| Propusnost | 10 Mbps |
| Pokrivenost | Regionalna |
| Minimalna dostupnost | 98  % |
| Razina sigurnosti | Sigurne usluge koje osiguravaju nižu razinu pouzdanosti i otpornosti, kao i nižu razinu povjerljivosti, integriteta i dostupnosti. |

Sigurna objedinjena usluga

Kategorija komunikacije

Usluga od kraja do kraja

Najviša latencija

600 ms

Propusnost

10 Mbps

Pokrivenost

Regionalna

Minimalna dostupnost

98  %

Razina sigurnosti

Sigurne usluge koje osiguravaju nižu razinu pouzdanosti i otpornosti, kao i nižu razinu povjerljivosti, integriteta i dostupnosti.

Razine sigurnosti utvrđene su u Provedbenoj odluci C(2023)3204 od 30. svibnja 2023.

---

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/57

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1055

оd 30. svibnja 2023.

o utvrđivanju pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme radi ispunjavanje funkcije iz članka 66. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013 i (EU) br. 377/2014 i Odluke br. 541/2014/EU (1), a posebno njezin članak 66. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Člankom 62. Uredbe (EU) 2021/696 predviđa se da se okviru komponente GOVSATCOM satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge povezuju u objedinjeni skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 62. Uredbe (EU) 2021/696 predviđa se da se okviru komponente GOVSATCOM satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge povezuju u objedinjeni skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima.

| (2) | U skladu s člankom 66. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/696 Komisija provedbenim aktima donosi detaljna pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme, uzimajući u obzir očekivanu potražnju za različitim scenarijima upotrebe GOVSATCOM-a, analizu sigurnosnih rizika za te scenarije upotrebe i, prema potrebi, troškovnu učinkovitost. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 66. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/696 Komisija provedbenim aktima donosi detaljna pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta satelitskih komunikacijskih kapaciteta, usluga i korisničke opreme, uzimajući u obzir očekivanu potražnju za različitim scenarijima upotrebe GOVSATCOM-a, analizu sigurnosnih rizika za te scenarije upotrebe i, prema potrebi, troškovnu učinkovitost.

| (3) | Dijeljenjem i određivanjem prioriteta trebala bi se osigurati pravedna i optimizirana upotreba dostupnih resursa GOVSATCOM-a, prilagođenih potrebama svakog sudionika. Kako bi se osigurala najbolja usklađenost ponude i potražnje usluga GOVSATCOM-a, dostupnost usluga treba temeljiti na ponudi i potražnji objedinjenih i dijeljenih satelitskih kapaciteta i usluga koje se nabavljaju. |
| --- | --- |

(3)

Dijeljenjem i određivanjem prioriteta trebala bi se osigurati pravedna i optimizirana upotreba dostupnih resursa GOVSATCOM-a, prilagođenih potrebama svakog sudionika. Kako bi se osigurala najbolja usklađenost ponude i potražnje usluga GOVSATCOM-a, dostupnost usluga treba temeljiti na ponudi i potražnji objedinjenih i dijeljenih satelitskih kapaciteta i usluga koje se nabavljaju.

| (4) | Resurse i pružatelje resursa trebalo bi povezati u objedinjeni skup Unije. Dijeljenjem i određivanjem prioriteta trebali bi se osigurati mehanizmi za dodjelu usluga sudionicima u skladu s njihovim potrebama za uslugama GOVSATCOM-a. Stoga bi objedinjeni skup Unije trebalo podijeliti na fiksnu dodjelu i dinamičnu dodjelu. Zajamčeno pružanje usluga podupire se fiksnom dodjelom usluga po sudioniku, dok se ispunjavanje neplaniranih potreba osigurava dinamičnom dodjelom usluga. U objedinjeni skup Unije trebalo bi uključiti određenu količinu resursa za pričuvu za krizne situacije kako bi se poduprlo pružanje usluga za neplanirane, hitne i visokoprioritetne potrebe svakog sudionika. |
| --- | --- |

(4)

Resurse i pružatelje resursa trebalo bi povezati u objedinjeni skup Unije. Dijeljenjem i određivanjem prioriteta trebali bi se osigurati mehanizmi za dodjelu usluga sudionicima u skladu s njihovim potrebama za uslugama GOVSATCOM-a. Stoga bi objedinjeni skup Unije trebalo podijeliti na fiksnu dodjelu i dinamičnu dodjelu. Zajamčeno pružanje usluga podupire se fiksnom dodjelom usluga po sudioniku, dok se ispunjavanje neplaniranih potreba osigurava dinamičnom dodjelom usluga. U objedinjeni skup Unije trebalo bi uključiti određenu količinu resursa za pričuvu za krizne situacije kako bi se poduprlo pružanje usluga za neplanirane, hitne i visokoprioritetne potrebe svakog sudionika.

| (5) | Dijeljenjem i određivanjem prioriteta trebali bi se podupirati različiti prioriteti zahtjeva sudionika za usluge GOVSATCOM-a i uvesti odgovarajući mehanizmi za njihovu obradu. Trebalo bi predvidjeti mehanizam naknade za usluge GOVSATCOM-a kako bi se olakšala učinkovita upotreba resursa i izbjeglo narušavanje tržišta. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti sustav tokena s vrijednostima naknade na temelju razine prioriteta zahtjeva. Trebalo bi predvidjeti i mogućnost kupnje dodatnih tokena ili doniranja tokena drugom sudioniku. |
| --- | --- |

(5)

Dijeljenjem i određivanjem prioriteta trebali bi se podupirati različiti prioriteti zahtjeva sudionika za usluge GOVSATCOM-a i uvesti odgovarajući mehanizmi za njihovu obradu. Trebalo bi predvidjeti mehanizam naknade za usluge GOVSATCOM-a kako bi se olakšala učinkovita upotreba resursa i izbjeglo narušavanje tržišta. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti sustav tokena s vrijednostima naknade na temelju razine prioriteta zahtjeva. Trebalo bi predvidjeti i mogućnost kupnje dodatnih tokena ili doniranja tokena drugom sudioniku.

| (6) | Ukupan broj tokena dostupnih na temelju raspoloživog proračuna trebao bi se podijeliti na ukupni udio država članica, udio institucija EU-a i dio pričuve za krizne situacije. |
| --- | --- |

(6)

Ukupan broj tokena dostupnih na temelju raspoloživog proračuna trebao bi se podijeliti na ukupni udio država članica, udio institucija EU-a i dio pričuve za krizne situacije.

| (7) | Objedinjene resurse trebalo bi dodijeliti uslugama u skladu sa zahtjevima sudionika za usluge upućenima GOVSATCOM-ovu centru. U tu bi svrhu svaki sudionik trebao odrediti važnost svojih korisnika i ključnost svojeg zahtjeva. |
| --- | --- |

(7)

Objedinjene resurse trebalo bi dodijeliti uslugama u skladu sa zahtjevima sudionika za usluge upućenima GOVSATCOM-ovu centru. U tu bi svrhu svaki sudionik trebao odrediti važnost svojih korisnika i ključnost svojeg zahtjeva.

| (8) | Kako bi se osigurala neometana obrada zahtjeva za usluge, GOVSATCOM-ov centar trebao bi povezati zahtjev za uslugu s resursima skupa. U slučajevima kada se zahtjevi za usluge ne mogu povezati s dostupnim resursima skupa, trebalo bi predvidjeti mehanizam za rješavanje sukoba. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurala neometana obrada zahtjeva za usluge, GOVSATCOM-ov centar trebao bi povezati zahtjev za uslugu s resursima skupa. U slučajevima kada se zahtjevi za usluge ne mogu povezati s dostupnim resursima skupa, trebalo bi predvidjeti mehanizam za rješavanje sukoba.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 107. Uredbe (EU) 2021/696, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 107. Uredbe (EU) 2021/696,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Područje primjene

(1)   Ovom se Odlukom utvrđuju pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta GOVSATCOM-a za uključivanje resursa u objedinjeni skup Unije i dijeljenje usluga među sudionicima.

(2)   Ova se Odluka primjenjuje na usluge GOVSATCOM-a kako su definirane u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2023/1054 (2) Korisnici komuniciraju s GOVSATCOM-ovim centrom putem odgovarajućeg nadležnog tijela GOVSATCOM-a.

Članak 2.

Definicije

(1)   Dodijeljeni resurs: resurs dodijeljen usluzi za određeno razdoblje, u skladu sa relevantnim zahtjevom za uslugu.

(2)   Dostupni resurs: resurs koji se ne dodjeljuje usluzi za određeno razdoblje.

(3)   Objedinjeni skup Unije: skup resursa koji se stavljaju na raspolaganje GOVSATCOM-u na temelju ugovora ili sporazuma s pružateljima resursa.

(4)   Naknada: mehanizam plaćanja na temelju tokena.

(5)   Nadležno tijelo GOVSATCOM-a: subjekt kojeg je sudionik imenovao u skladu s člankom 68. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/696 za obavljanje zadaća iz članka 68. stavka 5.

(6)   Sukob: situacija u kojoj je količina određenog resursa u skupu manja od ukupne količine potrebne za ispunjenje zahtjeva za usluge za određeno razdoblje; stoga su zahtjevi za usluge u sukobu oko istog resursa.

(7)   Pričuva za krizne situacije: resursi u skupu koji ostaju dostupni za dinamičnu dodjelu u slučaju zahtjeva visokog prioriteta za koje se u drugim dijelovima skupa ne nalaze odgovarajući ni dostupni resursi.

(8)   Dinamična dodjela: dodjela usluga i resursa sudioniku u skladu sa zahtjevima za usluge njegovih korisnika koji se izdaju tijekom programskog razdoblja skupa.

(9)   Fiksna dodjela: dodjela usluga i resursa za cijelo programsko razdoblje skupa u skladu s iznesenim planom svakog sudionika, prije datuma početka programskog razdoblja skupa.

(10)   Usluge GOVSATCOM-a ili usluge: usluge uključene u portfelj usluga GOVSATCOM-a.

(11)   Usluge GOVSATCOM-ova centra: usluge koje pruža GOVSATCOM-ov centar za podršku radu sustava GOVSATCOM. Usluge podrške GOVSATCOM-ova centra, kao što su odabir, rezervacija, uspostava, pružanje usluga GOVSATCOM-a, dodjela i preraspodjela resursa itd., koje nisu uključene u portfelj usluga GOVSATCOM-a.

(12)   Sustav GOVSATCOM: sustav koji uključuje GOVSATCOM-ove centre, GOVSATCOM-ovu infrastrukturu za praćenje sigurnosti, sučelja između GOVSATCOM-ovih centara i nadležnih tijela GOVSATCOM-a, sučelja između GOVSATCOM-ovih centara i pružatelja resursa te svu drugu infrastrukturu u vlasništvu EU-a koja je potrebna kako bi se omogućilo pružanje satelitskih kapaciteta i usluga koje pružatelji resursa objedinjuju i dijele te stavljaju na raspolaganje korisnicima GOVSATCOM-a.

(13)   Račun sudionika: račun sudionika na kojem se nalaze njegovi tokeni.

(14)   Udio sudionika: udio u resursima skupa koji odgovara sudioniku GOVSATCOM-a. Udio je izražen u tokenima.

(15)   Programsko razdoblje skupa: fiksno razdoblje na koje su sklopljeni ugovori ili sporazumi između Komisije i pružatelja resursa za uključivanje njihovih resursa u objedinjeni skup Unije.

(16)   Otkazivanje: neizvršenje, prekid ili smanjenje obujma pružanja usluge zbog rješavanja sukoba.

(17)   Resursi: satelitski komunikacijski kapacitet, usluga, imovina, korisnička oprema koja se upotrebljava za pružanje usluga utvrđenih u provedbenim aktima o portfelju usluga [upućivanje] koje su dodijeljene sudionicima GOVSATCOM-a u obliku usluga.

(18)   Pružatelj resursa: subjekt iz članka 64. Uredbe (EU) 2021/696 koji pruža resurse objedinjenom skupu Unije, na temelju ugovora ili sporazuma s Unijom, a koji posjeduje svemirske sustave i povezane zemaljske segmente i mreže i/ili njima upravlja.

(19)   Zahtjev za resurse: zahtjev koji je GOVSATCOM-ov centar uputio pružatelju resursa u svrhu dodjele/preraspodjele objedinjenih resursa.

(20)   Zahtjev za uslugu: zahtjev koji je nadležno tijelo uputilo GOVSATCOM-ovu centru kako bi se potvrdila dostupnost resursa i nastavilo s njihovom dodjelom radi pružanja usluge.

(21)   Token: jedinica koja se upotrebljava za plaćanje (naknadu) usluga GOVSATCOM-a.

Članak 3.

Objedinjeni skup Unije

(1)   Usluge GOVSATCOM-a stavljaju se na raspolaganje sudionicima uključivanjem resursa pružatelja resursa u skup.

(2)   Resursi iz skupa stavljaju se na raspolaganje na temelju ugovora ili sporazuma sklopljenih između Komisije i pružatelja resursa tijekom jednog programskog razdoblja skupa za svaki dio skupa.

(3)   Skup se sastoji od četiri (4) dijela:

| (a) | dijela fiksne dodjele koji uključuje resurse za pružanje usluga fiksne dodjele sudionicima u skladu s člankom 6.; |
| --- | --- |

(a)

dijela fiksne dodjele koji uključuje resurse za pružanje usluga fiksne dodjele sudionicima u skladu s člankom 6.;

| (b) | dijela dinamične dodjele uz prethodno plaćanje koji uključuje resurse za pružanje usluga zatraženih putem mehanizma dinamične dodjele uz prethodno plaćanje u skladu s člancima 7. i 8.; |
| --- | --- |

(b)

dijela dinamične dodjele uz prethodno plaćanje koji uključuje resurse za pružanje usluga zatraženih putem mehanizma dinamične dodjele uz prethodno plaćanje u skladu s člancima 7. i 8.;

| (c) | dijela dinamične dodjele na zahtjev koji uključuje resurse za pružanje usluga zatraženih putem mehanizma dinamične dodjele na zahtjev u skladu s člancima 7. i 8.; |
| --- | --- |

(c)

dijela dinamične dodjele na zahtjev koji uključuje resurse za pružanje usluga zatraženih putem mehanizma dinamične dodjele na zahtjev u skladu s člancima 7. i 8.;

| (d) | dijela pričuve za krizne situacije koji uključuje resurse za pružanje usluga u slučaju dinamičnih zahtjeva visokog prioriteta kada resursi iz drugih dijelova skupa nisu dostatni, u skladu s člankom 7. |
| --- | --- |

(d)

dijela pričuve za krizne situacije koji uključuje resurse za pružanje usluga u slučaju dinamičnih zahtjeva visokog prioriteta kada resursi iz drugih dijelova skupa nisu dostatni, u skladu s člankom 7.

(4)   Komisija obavješćuje sudionike o njihovim udjelima, dostupnim uslugama i povezanim obilježjima za sljedeće programsko razdoblje skupa zajedno s njihovim vrijednostima u tokenima, najkasnije 30 tjedana prije datuma početka programskog razdoblja skupa.

(5)   Prvo programsko razdoblje skupa počinje s početkom rada GOVSATCOM-ova centra, a njegovo trajanje iznosi dvije godine. Nakon isteka programskog razdoblja skupa, počinje sljedeće programsko razdoblje jednakog trajanja.

Članak 4.

Naknada za usluge GOVSATCOM-a, tokeni i računi

(1)   Korisnici dijele usluge GOVSATCOM-a i određuju prioritete putem određene naknade upotrebom tokena.

(2)   Osnovna vrijednost naknade za uslugu zbroj je naknada koje se daju pružateljima resursa kako bi na raspolaganje stavili resurse potrebne za pružanje usluge s posebnim obilježjima i trajanjem navedenima u odgovarajućem zahtjevu za uslugu. Vrijednost naknade za uslugu iznosi a) 80 % njezine osnovne vrijednosti naknade u slučaju zahtjeva niskog prioriteta, b) 100 % njezine osnovne vrijednosti naknade u slučaju zahtjeva srednjeg prioriteta c) 130 % njezine osnovne vrijednosti naknade u slučaju zahtjeva visokog prioriteta.

(3)   Svaki sudionik ima svoj račun sudionika koji sadržava njegove tokene. Svaki račun sudionika dijeli se na dva dijela: a) dio za prethodno plaćanje i b) dio za plaćanje na zahtjev, koji se upotrebljavaju za naknadu za zatražene usluge primjenom mehanizma dinamične dodjele uz prethodno plaćanje odnosno mehanizma uz plaćanje na zahtjev.

Podjelu tokena sudionika u svakom dijelu računa sudionik određuje prije datuma početka programskog razdoblja skupa iz članka 6., a tokeni se ne prenose iz jednog dijela u drugi tijekom programskog razdoblja skupa.

Preostali tokeni u dijelu računa za prethodno plaćanje poravnavaju se na kraju programskog razdoblja skupa u skladu sa stavkom 6.

GOVSATCOM-ov centar vodi račune sudionika.

(4)   Tijekom programskog razdoblja skupa sudionik može upotrijebiti eure za kupnju dodatnih tokena preko Komisije u skladu sa stopom konverzije tokena u eure koja je utvrđena za to programsko razdoblje skupa.

Komisija o tome obavješćuje GOVSATCOM-ov centar, a dodatni tokeni dodaju se dijelu odgovarajućeg računa sudionika za plaćanje na zahtjev.

(5)   Sudionik može donirati tokene sa svojeg računa drugom sudioniku.

Prijenos tokena s računa jednog sudionika na račun drugog sudionika zahtijeva nadležno tijelo sudionika donatora od GOVSATCOM-ova centra, a donaciju prihvaća nadležno tijelo sudionika primatelja.

Tokeni se prenose s istog dijela računa sudionika donatora (dio za prethodno plaćanje ili dio za plaćanje na zahtjev) na isti dio računa sudionika primatelja.

Sudionik može u skladu s člankom 6. donirati tokene iz svojeg udjela za fiksnu dodjelu usluga drugom sudioniku i o tome obavijestiti Komisiju.

(6)   Broj tokena dostupnih za svakog sudionika na dijelu njegova računa za prethodno plaćanje poravnava se na kraju programskog razdoblja skupa, a broj tokena na dijelu računa za prethodno plaćanje svih sudionika postavlja se na nulu.

(7)   Svaki pružatelj resursa prima naknadu u eurima za svaku uspješno isporučenu uslugu uz upotrebu njegovih resursa, u skladu sa sporazumom ili ugovorom s Komisijom.

Članak 5.

Udjeli sudionika

(1)   Komisija utvrđuje ukupan broj tokena koji će se distribuirati za sljedeće programsko razdoblje skupa u skladu s dostupnim proračunom i uvjetima ugovora i sporazuma iz članka 3. stavka 2. Ti se tokeni stavljaju na raspolaganje sudionicima GOVSATCOM-a u skladu s pravilima utvrđenima u stavcima od 2. do 5.

(2)   Ukupan broj tokena dijeli se na tri dijela:

| (a) | ukupni udio država članica koji iznosi 75 % ukupnog broja tokena; |
| --- | --- |

(a)

ukupni udio država članica koji iznosi 75 % ukupnog broja tokena;

| (b) | dio pričuve za krizne situacije koji iznosi 10 % ukupnog broja tokena; |
| --- | --- |

(b)

dio pričuve za krizne situacije koji iznosi 10 % ukupnog broja tokena;

| (c) | ukupni udio institucija EU-a koji iznosi 15 % ukupnog broja tokena. |
| --- | --- |

(c)

ukupni udio institucija EU-a koji iznosi 15 % ukupnog broja tokena.

(3)   Ukupni udio država članica dalje se dijeli na udjele država članica. Svaka država članica dobiva postotak (u tokenima) ukupnog udjela država članica razmjeran njezinu broju glasova u Vijeću. Broj tokena koje je primila svaka država članica je udio sudionika za predmetnu državu članicu za sljedeće programsko razdoblje skupa.

Ako država članica nije imenovala svoje nadležno tijelo za GOVSATCOM najmanje 32 tjedna prije datuma početka programskog razdoblja skupa, njezini se tokeni raspoređuju među državama članicama koje su imenovale svoje nadležno tijelo razmjerno svojem udjelu.

(4)   Ukupni udio institucija EU-a dalje se dijeli na udjele institucija EU-a. Svaka institucija EU-a dobiva postotak (u tokenima) ukupnog udjela institucija EU-a u skladu s planom dijeljenja za institucije EU-a koji će Komisija definirati za svako programsko razdoblje skupa. Broj tokena koje je primila svaka institucija EU-a je udio sudionika za predmetnu instituciju EU-a za sljedeće programsko razdoblje skupa.

Ako institucija EU-a nije imenovala svoje nadležno tijelo za GOVSATCOM najmanje 32 tjedna prije datuma početka programskog razdoblja skupa, njezini se tokeni raspoređuju među institucijama EU-a koje su imenovale svoje nadležno tijelo razmjerno njihovu udjelu u planu dijeljenja za institucije EU-a.

(5)   Tokeni za udio svakog sudionika u novom programskom razdoblju skupa dodaju se tokenima koji su možda ostali na dijelu računa za plaćanje na zahtjev odgovarajućeg sudionika na kraju prethodnog programskog razdoblja skupa. Prije tog dodavanja preostali tokeni u dijelu računa sudionika za plaćanje na zahtjev konvertiraju se u tokene za novo programsko razdoblje skupa u skladu sa stopom konverzije tokena u eure za novo programsko razdoblje skupa.

Članak 6.

Resursi za fiksnu dodjelu usluga

(1)   Svaki sudionik odabire usluge koje će mu se dodijeliti fiksnom dodjelom. Ukupna vrijednost odabranih usluga ne smije biti veća od broja tokena na njegovu računu.

Na temelju toga sudionici pripremaju plan koji se sastoji od:

| (a) | a) zahtjeva za usluge za odabrane usluge i |
| --- | --- |

(a)

a) zahtjeva za usluge za odabrane usluge i

| (b) | b) podjele preostalih tokena sudionika između dijela računa za prethodno plaćanje i dijela računa za plaćanje na zahtjev. |
| --- | --- |

(b)

b) podjele preostalih tokena sudionika između dijela računa za prethodno plaćanje i dijela računa za plaćanje na zahtjev.

Sudionik šalje plan GOVSATCOM-ovu centru, najkasnije 20 tjedana prije datuma početka programskog razdoblja skupa.

(2)   Po primitku planova iz stavka 1. GOVSATCOM-ov centar objedinjuje resurse potrebne za zatražene usluge i o tome obavješćuje Komisiju najkasnije 18 tjedana prije datuma početka programskog razdoblja skupa.

Komisija sklapa odgovarajuće ugovore ili sporazume s pružateljima resursa za resurse potrebne za fiksnu dodjelu usluga.

Komisija o ugovorima i sporazumima s pružateljima resursa obavješćuje GOVSATCOM-ov centar najkasnije 10 tjedana prije datuma početka programskog razdoblja skupa.

GOVSATCOM-ov centar procjenjuje dostupnost resursa potrebnih za fiksnu dodjelu usluga, a ako se neke od zatraženih usluga ne mogu pružiti zbog nedostatka resursa pružatelja resursa ili bilo kojeg drugog razloga, GOVSATCOM-ov centar odustaje od izvršenja predmetnog zahtjeva za uslugu u skladu s člankom 11. stavkom 4.

Tokeni povezani s neizvršenom uslugom ostaju u upotrebi na dinamičnim dijelovima računa predmetnog sudionika.

(3)   GOVSATCOM-ov centar obavješćuje sudionike o uslugama koje će im biti dostupne putem fiksne dodjele i u skladu s planom svakog sudionika najkasnije šest tjedana prije datuma početka programskog razdoblja skupa.

Broj tokena svakog sudionika umanjuje se za ukupnu vrijednost usluga koje su tom sudioniku stavljene na raspolaganje putem mehanizma fiksne dodjele, a broj tokena preostalih na računu sudionika priopćuje se svakom sudioniku.

(4)   Nakon sklapanja ugovora ili sporazuma o fiksnoj dodjeli usluga i njihova stupanja na snagu, odgovarajući resursi uključuju se u odgovarajući dio skupa.

Članak 7.

Resursi za dinamičnu dodjelu usluga i dio za upravljanje krizama

(1)   Sudionik može upotrijebiti preostali broj tokena na računu sudionika za izdavanje zahtjeva za usluge za dinamičnu dodjelu usluga. Svaki sudionik definira podjelu preostalih tokena između dijelova svojeg računa za prethodno plaćanje i dijelova svojeg računa za plaćanje na zahtjev, najkasnije četiri tjedna prije datuma početka programskog razdoblja skupa i o tome obavješćuje GOVSATCOM-ov centar.

(2)   Ugovori ili sporazumi s pružateljima usluga iz članka 3. stavka 2. uključuju resurse u objedinjenom skupu Unije koji se stavljaju na raspolaganje putem mehanizma dinamične dodjele uz prethodno plaćanje tijekom programskog razdoblja skupa.

(3)   Ugovori ili sporazumi s pružateljima usluga iz članka 3. stavka 2. uključuju i resurse iz skupa koji su rezervirani u slučaju krize („pričuva za krizne situacije”). Upotreba takvih resursa rezervirana je za zahtjeve s visokim prioritetom u skladu s člankom 9. za koja se u ostalim dijelovima skupa ne nalaze odgovarajući ni dostupni resursi.

(4)   Nakon sklapanja ugovora ili sporazuma o dinamičnoj dodjeli usluga i podložno odredbama stavka 7. odgovarajući resursi uključuju se u odgovarajući dio skupa. Ukupna vrijednost tih ugovora ili sporazuma ne smije biti veća od ukupnog broja tokena dostupnih za pričuvu za krizne situacije i dinamičnu dodjelu usluga uz prethodno plaćanje tijekom programskog razdoblja skupa.

(5)   Komisija uzima u obzir usluge koje su zatražili sudionici za fiksnu dodjelu pri odabiru resursa koji se uključuju u skup za dinamičnu dodjelu uz prethodno plaćanje i pričuvu za krizne situacije.

(6)   Komisija sklapa ugovore ili sporazume s pružateljima resursa za uključivanje resursa u dio dinamične dodjele uz plaćanje na zahtjev putem mehanizma dinamične dodjele uz plaćanje na zahtjev. Takvi ugovori ili sporazumi mogu se sklopiti i tijekom trajanja programskog razdoblja skupa.

(7)   Nakon sklapanja ugovora ili sporazuma iz stavaka 2. i 3. resursi se nakon stupanja na snagu odgovarajućeg ugovora ili sporazuma između Komisije i odgovarajućeg pružatelja resursa uključuju u dio dinamične dodjele uz prethodno plaćanje, dio dinamične dodjele uz plaćanje na zahtjev i dio pričuve za krizne situacije objedinjenog skupa Unije.

(8)   Resursi se isključuju iz objedinjenog skupa Unije nakon okončanja predmetnog ugovora ili sporazuma.

Članak 8.

Aktivacija usluga dinamične dodjele

(1)   Tijekom programskog razdoblja skupa svako nadležno tijelo može zatražiti usluge koristeći se mehanizmom dinamične dodjele.

(2)   Dinamična dodjela usluga provodi se izdavanjem zahtjeva za usluge u skladu s člancima 9. i 10. Zahtjevi za uslugu za dinamičnu dodjelu usluga podnose se putem zahtjeva za unaprijed plaćenu uslugu ili zahtjeva za uslugu koja se plaća na zahtjev.

(3)   Svako nadležno tijelo definira omjer između dijelova tokena za prethodno plaćanje i dijelova tokena za plaćanje na zahtjev pripisanih uslugama dinamične dodjele prije početka svakog programskog razdoblja skupa.

(4)   Zahtjeve za usluge izdaje nadležno tijelo sudionika GOVSATCOM-ovu centru.

Članak 9.

Zahtjev za uslugu

(1)   Svaki sudionik određuje važnost svojih korisnika na temelju ljestvice od 0 do 2.

(2)   Svaki korisnik određuje ključnost svojeg zahtjeva (3) na temelju ljestvice od 0 do 2 te o tome obavješćuje nadležno tijelo.

(3)   Prioritet zahtjeva za uslugu određuje se na temelju važnosti korisnika i ključnosti zahtjeva. Ocjena prioriteta određuje se na temelju umnoška važnosti i ključnosti u skladu s pravilom utvrđenim u Prilogu.

(4)   Svaki zahtjev za uslugu koji nadležno tijelo izda GOVSATCOM-ovu centru mora sadržavati ocjenu prioriteta iz stavka 3. Raspon ocjena prioriteta kreće se od nule (0) do četiri (4) i opisuje tri prioritetne razine: i. niski prioritet za ocjenu prioriteta jednaku nuli, ii. srednji prioritet za ocjene prioriteta veće od nule i manje od četiri, iii. visoki prioritet za ocjenu prioriteta jednaku četiri.

U svakom zahtjevu za uslugu dinamične dodjele navodi se potkategorija kojoj pripada: i. prethodno plaćanje ili ii. plaćanje na zahtjev.

Zahtjev za uslugu uključuje i identifikacijsku oznaku predmetnog sudionika.

(5)   Postupak i pravila o dijeljenju i određivanju prioriteta među korisnicima GOVSATCOM-a koje je odobrio isti sudionik određuje taj sudionik i provodi ga njegovo nadležno tijelo.

(6)   Zahtjevi za usluge visokog prioriteta uključuju opciju postojanosti od 30 dana. Obrada zahtjeva za usluge visokog prioriteta s aktiviranom opcijom postojanosti u skladu je s odredbama članka 10. Sve dok za zahtjev za uslugu još nisu dodijeljeni resursi i aktivira se opcija postojanosti, GOVSATCOM-ov centar redovito povezuje zahtjeve za uslugu s dostupnim resursima skupa. Ako se u skupu pronađu novi odgovarajući resursi, GOVSATCOM-ov centar ažurira prijedlog usluge i prosljeđuje ga korisniku putem odgovarajućeg nadležnog tijela.

(7)   Nadležno tijelo može zatražiti otkazivanje dinamično dodijeljene usluge slanjem zahtjeva za otkazivanje usluge GOVSATCOM-ovu centru. Zahtjev za otkazivanje usluge obrađuje se u skladu s člankom 10. stavkom 5.

Članak 10.

Obrada zahtjeva za uslugu

(1)   Nakon primitka zahtjeva za uslugu GOVSATCOM-ov centar ocjenjuje njezinu valjanost i potpunost u skladu s odredbama članka 9. i Provedbene odluke (EU) 2023/1054 . GOVSATCOM-ov centar odbija nevažeće ili nepotpune zahtjeve i o tome obavješćuje izdavatelja.

(2)   GOVSATCOM-ov centar povezuje zahtjeve za uslugu s resursima skupa. Povezivanje u slučaju zahtjeva za uslugu za dinamičnu dodjelu uz prethodno plaćanje provodi se s pomoću resursa dijela skupa dinamične dodjele uz prethodno plaćanje. Povezivanje u slučaju zahtjeva za uslugu za dinamičnu dodjelu uz plaćanje na zahtjev provodi se s pomoću resursa dijela skupa dinamične dodjele uz plaćanje na zahtjev, a pružatelji resursa potvrđuju dostupnost resursa od datuma aktivacije usluge do datuma deaktivacije usluge. Utvrđuju se sljedeći slučajevi prema rezultatima povezivanja:

| (a) | nema odgovarajućih resursa u skupu, zahtjev za uslugu se odbija i o tome se obavješćuje izdavatelja; |
| --- | --- |

(a)

nema odgovarajućih resursa u skupu, zahtjev za uslugu se odbija i o tome se obavješćuje izdavatelja;

| (b) | odgovarajući i dostupni resursi nalaze se u skupu, dostupne opcije usluge, uključujući njihove odgovarajuće vrijednosti naknade u tokenima, prosljeđuju se korisniku kao prijedlog usluge od GOVSATCOM-ova centra putem nadležnog tijela, radi njegova rangiranja; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajući i dostupni resursi nalaze se u skupu, dostupne opcije usluge, uključujući njihove odgovarajuće vrijednosti naknade u tokenima, prosljeđuju se korisniku kao prijedlog usluge od GOVSATCOM-ova centra putem nadležnog tijela, radi njegova rangiranja;

| (c) | svi odgovarajući resursi u skupu dodjeljuju se prethodnim zahtjevima za usluge. Ako je prioritet zahtjeva za uslugu nizak ili srednji, zahtjev za uslugu se ne izvršava i o tome se obavješćuje izdavatelja. Ako je prioritet zahtjeva za uslugu visok, aktivira se mehanizam za rješavanje sukoba u skladu s člankom 11. Ako se mehanizmom za rješavanje sukoba vrate odgovarajući resursi, o tome se obavješćuje izdavatelj u skladu s točkom (b); ako nisu pronađeni odgovarajući resursi u skupu, zahtjev za uslugu se ne izvršava i o tome se obavješćuje izdavatelja. |
| --- | --- |

(c)

svi odgovarajući resursi u skupu dodjeljuju se prethodnim zahtjevima za usluge. Ako je prioritet zahtjeva za uslugu nizak ili srednji, zahtjev za uslugu se ne izvršava i o tome se obavješćuje izdavatelja. Ako je prioritet zahtjeva za uslugu visok, aktivira se mehanizam za rješavanje sukoba u skladu s člankom 11. Ako se mehanizmom za rješavanje sukoba vrate odgovarajući resursi, o tome se obavješćuje izdavatelj u skladu s točkom (b); ako nisu pronađeni odgovarajući resursi u skupu, zahtjev za uslugu se ne izvršava i o tome se obavješćuje izdavatelja.

(3)   Korisnik rangira opcije usluga iz prijedloga prema redoslijedu prioriteta i dostavlja ih GOVSATCOM-ovu centru putem odgovarajućeg nadležnog tijela radi dodjele odgovarajućih resursa.

U slučaju nevažećeg odabira, zahtjev za uslugu se odbija i o tome se obavješćuje izdavatelja.

(4)   Ovisno o dostupnosti dovoljnog broja tokena u dijelu računa sudionika za prethodno plaćanje ili dijelu računa za plaćanje na zahtjev u skladu s potkategorijom zahtjeva za dinamičnu uslugu, GOVSATCOM-ov centar izdaje zahtjev za resurse pružatelju resursa koji ima najviše rangiranu opciju usluge iz prijedloga usluge, u skladu s rangiranjem koje osigurava nadležno tijelo.

Ako pružatelj resursa odbije zahtjev za resurse, GOVSATCOM-ov centar izdaje zahtjev za resurse pružatelju resursa sljedeće najpoželjnije opcije. Izdavanje zahtjeva za resurse nastavlja se sve dok pružatelj resursa ne potvrdi da su zatraženi resursi dostupni za dodjelu ili dok pružatelji resursa ne odbiju sve zahtjeve za resurse. Ako pružatelj resursa potvrdi da je resurs dostupan, GOVSATCOM-ov centar raspoređuje resurse i oduzima vrijednost usluge od tokena odgovarajućeg računa sudionika. Ako pružatelji resursa odbiju sve zahtjeve za resurse, zahtjev za uslugu se odbacuje. U oba slučaja GOVSATCOM-ov centar obavješćuje izdavatelja o statusu zahtjeva za uslugu.

(5)   Nakon što nadležno tijelo zaprimi zahtjev za otkazivanje usluge, GOVSATCOM-ov centar preraspoređuje resurse koji su dodijeljeni za pružanje usluge i stavlja ih na raspolaganje u skupu. Sudionik može dobiti povrat za tokene koji su upotrijebljeni za naknadu resursa, u skladu s uvjetima dogovorenima s pružateljem resursa.

Članak 11.

Rješavanje sukoba

(1)   Rješavanje sukoba aktivira GOVSATCOM-ov centar kako bi se riješili sukobi između zahtjeva s različitim ocjenama prioriteta iz članka 9. stavka 2.

(2)   Ako je zahtjev za uslugu visokog prioriteta u sukobu s jednim ili više zahtjeva za uslugu niskog prioriteta i pod uvjetom da se sprečavanjem izvršenja zahtjeva za usluge niskog prioriteta oslobađaju dostatni resursi koji odgovaraju zahtjevu za uslugu visokog prioriteta, predmetni zahtjevi za usluge niskog prioriteta označavaju se za sprečavanje izvršenja, a relevantne opcije usluge uključuju se u prijedlog usluge.

Ovisno o rangiranju opcija usluge i dostupnosti tokena, ne izvršavaju se odgovarajući zahtjevi za usluge niskog prioriteta i povezane aktivne usluge se otkazuju.

Nadležno tijelo čije se usluge neće izvršiti obavješćuje se o sprečavanju što je prije moguće nakon donošenja odluke o sprečavanju. Vrijednost spriječene usluge za vrijeme tijekom kojeg usluga neće biti dostupna zbog sprečavanja vraća se na odgovarajući račun sudionika i on se obavješćuje o tome.

(3)   Ako se primjenom postupka iz stavka 2. ne pronađu odgovarajući resursi, GOVSATCOM-ov centar provodi povezivanje zahtjeva za uslugu visokog prioriteta s resursima pričuve skupa za krizne situacije. Ako se pronađu odgovarajući i dostupni resursi, relevantne opcije usluga uključuju se u prijedlog usluge.

(4)   U slučaju nedostatnih resursa pružatelja resursa za pružanje zatraženih usluga iz članka 6., mehanizam za rješavanje sukoba temelji se na prioritetima zahtjeva za uslugu.

Ako su zahtjevi za usluge s istim prioritetom u sukobu, prednost se daje zahtjevu za uslugu koji se nastavlja na uslugu koja je već pružena sudioniku koji je podnio zahtjev na kraju prethodnog programskog razdoblja skupa, ako je to primjenjivo.

Ako su zahtjevi za usluge s istim prioritetom u sukobu i nijedan od njih se ne nastavlja na već pružene usluge sudioniku koji je podnio zahtjev, GOVSATCOM-ov centar uspoređuje vrijednosti usluga u sukobu kao postotak udjela predmetnog sudionika i daje prednost zahtjevu za uslugu koji odgovara većem postotku.

Članak 12.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 30. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 170, 12.5.2021., str. 69.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1054 od 30. svibnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu portfelja usluga državnih satelitskih komunikacija koje nudi sustav uspostavljen u okviru Svemirskog programa Unije (vidjeti str. 49.. ovoga Službenog lista)

2

(3)  Komisija će staviti na raspolaganje smjernice o procjeni važnosti korisnika i ključnosti zahtjeva za usluge.

3

---

PRILOG

Tablica

Ocjena prioriteta kao umnožak relevantnosti korisnika i ključnosti zahtjeva za uslugu

| | Relevantnost korisnika |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 |
| Ključnost zahtjeva za uslugu | 0 | 0 (NISKA) | 0 (NISKA) | 0 (NISKA) |
| 1 | 0 (NISKA) | 1 (SREDNJA) | 2 (SREDNJA) |
| 2 | 0 (NISKA) | 2 (SREDNJA) | 4 (VISOKA) |

Relevantnost korisnika

0

1

2

Ključnost zahtjeva za uslugu

0

0 (NISKA)

0 (NISKA)

0 (NISKA)

1

0 (NISKA)

1 (SREDNJA)

2 (SREDNJA)

2

0 (NISKA)

2 (SREDNJA)

4 (VISOKA)

---

Ispravci

| 31.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 141/67

---

Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2023/992 od 16. svibnja 2023. o imenovanju 16 članova Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije (ECHA)

(
  Službeni list Europske unije L 135 od 23. svibnja 2023
  .)

Odluka Vijeća (EU) 2023/992 trebala bi glasiti kako slijedi:

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/992

od 16. svibnja 2023.

o imenovanju 16 članova Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije (ECHA)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (1), a posebno njezin članak 79.,

budući da:

| (1) | Člankom 79. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 predviđeno je da Vijeće imenuje po jednog predstavnika iz svake države članice kao članove Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije („Upravni odbor”). |
| --- | --- |

(1)

Člankom 79. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 predviđeno je da Vijeće imenuje po jednog predstavnika iz svake države članice kao članove Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije („Upravni odbor”).

| (2) | Članove Upravnog odbora imenuje se na temelju relevantnog iskustva i znanja u području kemijske sigurnosti ili regulative o kemikalijama te vodeći računa o tome da članovi odbora posjeduju relevantno znanje u području općih, financijskih i pravnih pitanja. |
| --- | --- |

(2)

Članove Upravnog odbora imenuje se na temelju relevantnog iskustva i znanja u području kemijske sigurnosti ili regulative o kemikalijama te vodeći računa o tome da članovi odbora posjeduju relevantno znanje u području općih, financijskih i pravnih pitanja.

| (3) | Mandat traje četiri godine te ga je moguće jednom produljiti. |
| --- | --- |

(3)

Mandat traje četiri godine te ga je moguće jednom produljiti.

| (4) | Vijeće je odlukama od 27. svibnja 2019. (2) i 6. svibnja 2021. (3) imenovalo 15 odnosno 12 članova Upravnog odbora. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je odlukama od 27. svibnja 2019. (2) i 6. svibnja 2021. (3) imenovalo 15 odnosno 12 članova Upravnog odbora.

| (5) | Članovi Upravnog odbora koje su za imenovanje predložili Njemačka, Cipar, Litva, Malta, Rumunjska, Bugarska, Grčka, Poljska, Slovačka, Portugal, Latvija, Estonija, Belgija, Danska, Irska i Francuska imenovani su za razdoblje koje završava 31. svibnja 2027. |
| --- | --- |

(5)

Članovi Upravnog odbora koje su za imenovanje predložili Njemačka, Cipar, Litva, Malta, Rumunjska, Bugarska, Grčka, Poljska, Slovačka, Portugal, Latvija, Estonija, Belgija, Danska, Irska i Francuska imenovani su za razdoblje koje završava 31. svibnja 2027.

| (6) | Vijeće je zaprimilo prijedloge za imenovanje od svih dotičnih država članica, |
| --- | --- |

(6)

Vijeće je zaprimilo prijedloge za imenovanje od svih dotičnih država članica,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se članovima Upravnog odbora na drugi mandat od 1. lipnja 2023. do 31. svibnja 2027.:

| — | gđa Ingrid BORG, Malta, |
| --- | --- |

—

gđa Ingrid BORG, Malta,

| — | gđa Claudia-Sorina DUMITRU, Rumunjska, |
| --- | --- |

—

gđa Claudia-Sorina DUMITRU, Rumunjska,

| — | gđa Tasoula KYPRIANIDOU-LEONTIDOU, Cipar, |
| --- | --- |

—

gđa Tasoula KYPRIANIDOU-LEONTIDOU, Cipar,

| — | gđa Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Poljska, |
| --- | --- |

—

gđa Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Poljska,

| — | gđa Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litva, |
| --- | --- |

—

gđa Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litva,

| — | gđa Teodora VALKOVA, Bugarska, |
| --- | --- |

—

gđa Teodora VALKOVA, Bugarska,

| — | g. Axel Otto VORWERK, Njemačka, |
| --- | --- |

—

g. Axel Otto VORWERK, Njemačka,

| — | gđa Sofia ZISI, Grčka. |
| --- | --- |

—

gđa Sofia ZISI, Grčka.

Članak 2.

Sljedeće osobe imenuju se članovima Upravnog odbora na prvi mandat od 1. lipnja 2023. do 31. svibnja 2027.:

| — | gđa Catheline Irène DANTINNE, Belgija, |
| --- | --- |

—

gđa Catheline Irène DANTINNE, Belgija,

| — | gđa Kristīne KAZEROVSKA, Latvija, |
| --- | --- |

—

gđa Kristīne KAZEROVSKA, Latvija,

| — | gđa Agnès LEFRANC, Francuska, |
| --- | --- |

—

gđa Agnès LEFRANC, Francuska,

| — | gđa Dília Maria LIMA JARDIM, Portugal, |
| --- | --- |

—

gđa Dília Maria LIMA JARDIM, Portugal,

| — | gđa Annemari LINNO, Estonija, |
| --- | --- |

—

gđa Annemari LINNO, Estonija,

| — | gđa Yvonne Marie MULLOOLY, Irska, |
| --- | --- |

—

gđa Yvonne Marie MULLOOLY, Irska,

| — | gđa Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Danska, |
| --- | --- |

—

gđa Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Danska,

| — | gđa Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovačka. |
| --- | --- |

—

gđa Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovačka.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. SVANTESSON

---

(1)  
  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća od 27. svibnja 2019. o imenovanju 15 članova Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije (SL C 185, 29.5.2019., str. 4.).

2

(3)  Odluka Vijeća od 6. svibnja 2021. o imenovanju dvanaest članova Upravnog odbora Europske agencije za kemikalije (SL C 185, 12.5.2021., str. 4.).

3

---