# Úřední věstník L 141/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 141 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6631. května 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 141

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6631. května 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2023/1049 ze dne 30. května 2023, kterým se mění přílohy II a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro rybí tuk, pendimethalin, ovčí tuk a spirotetramat v některých produktech a na jejich povrchu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1050 ze dne 30. května 2023 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz betonářské oceli pocházející z Běloruské republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 16 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1051 ze dne 22. května 2023, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2019/1754 o přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních | 34 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1052 ze dne 22. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve společném výboru zřízeném Dohodou o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonska, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu | 38 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1053 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/588, pokud jde o provozní požadavky na služby státní správy poskytované v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu a portfolio těchto služeb | 44 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1054 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696, pokud jde o portfolio služeb družicové komunikace v rámci státní správy nabízených systémem zřízeným v rámci Kosmického programu Unie | 49 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace za účelem plnění funkce uvedené v čl. 66 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 | 57 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2023/1049 ze dne 30. května 2023, kterým se mění přílohy II a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro rybí tuk, pendimethalin, ovčí tuk a spirotetramat v některých produktech a na jejich povrchu (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1050 ze dne 30. května 2023 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz betonářské oceli pocházející z Běloruské republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

16

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1051 ze dne 22. května 2023, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2019/1754 o přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních

34

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1052 ze dne 22. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve společném výboru zřízeném Dohodou o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonska, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

38

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1053 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/588, pokud jde o provozní požadavky na služby státní správy poskytované v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu a portfolio těchto služeb

44

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1054 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696, pokud jde o portfolio služeb družicové komunikace v rámci státní správy nabízených systémem zřízeným v rámci Kosmického programu Unie

49

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace za účelem plnění funkce uvedené v čl. 66 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696

57

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Rady (EU) 2023/992 ze dne 16. května 2023 o jmenování šestnácti členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) ( Úř. věst. L 135, 23.5.2023 ) | 67 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí Rady (EU) 2023/992 ze dne 16. května 2023 o jmenování šestnácti členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) ( Úř. věst. L 135, 23.5.2023 )

( Úř. věst. L 135, 23.5.2023 )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1049

ze dne 30. května 2023,

kterým se mění přílohy II a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro rybí tuk, pendimethalin, ovčí tuk a spirotetramat v některých produktech a na jejich povrchu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Maximální limity reziduí (MLR) pro pendimethalin a spirotetramat byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005. Rybí tuk a ovčí tuk jsou zahrnuty v příloze IV uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Maximální limity reziduí (MLR) pro pendimethalin a spirotetramat byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005. Rybí tuk a ovčí tuk jsou zahrnuty v příloze IV uvedeného nařízení.

| (2) | V případě účinné látky pendimethalin byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR pro hrachové lusky, fazolové lusky a pór. V případě účinné látky spirotetramat byla taková žádost podána pro bylinky a jedlé květy. |
| --- | --- |

(2)

V případě účinné látky pendimethalin byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR pro hrachové lusky, fazolové lusky a pór. V případě účinné látky spirotetramat byla taková žádost podána pro bylinky a jedlé květy.

| (3) | V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčené členské státy uvedené žádosti vyhodnotily a hodnotící zprávy byly předány Komisi. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčené členské státy uvedené žádosti vyhodnotily a hodnotící zprávy byly předány Komisi.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádosti a hodnotící zprávy posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněná stanoviska (2). Uvedená stanoviska předal žadatelům, Komisi a členským státům a zpřístupnil je veřejnosti. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádosti a hodnotící zprávy posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněná stanoviska (2). Uvedená stanoviska předal žadatelům, Komisi a členským státům a zpřístupnil je veřejnosti.

| (5) | V případě spirotetramatu v ostatních bylinkách a jedlých květech úřad nedoporučil konkrétní hodnotu MLR. Uvedl nicméně, že subjekty, které se zabývají řízením rizika, mohou zvážit zavedení MLR ve výši 10 mg/kg pro celou skupinu bylinek a jedlých květů a že by to bylo pro spotřebitele bezpečné. Je proto vhodné navrhnout stanovení MLR v případě spirotetramatu v ostatních bylinkách a jedlých květech na 10 mg/kg v souladu s příslušnými technickými pokyny Komise (3). |
| --- | --- |

(5)

V případě spirotetramatu v ostatních bylinkách a jedlých květech úřad nedoporučil konkrétní hodnotu MLR. Uvedl nicméně, že subjekty, které se zabývají řízením rizika, mohou zvážit zavedení MLR ve výši 10 mg/kg pro celou skupinu bylinek a jedlých květů a že by to bylo pro spotřebitele bezpečné. Je proto vhodné navrhnout stanovení MLR v případě spirotetramatu v ostatních bylinkách a jedlých květech na 10 mg/kg v souladu s příslušnými technickými pokyny Komise (3).

| (6) | V případě pendimethalinu a spirotetramatu dospěl Úřad k závěru, že všechny požadavky na úplnost předkládaných údajů byly splněny a že změny MLR, o které žadatelé žádají, jsou přijatelné, pokud jde o bezpečnost spotřebitelů, na základě hodnocení expozice spotřebitelů pro 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. V uvedeném závěru úřad zohlednil nejnovější údaje o toxikologických vlastnostech daných látek. Ani dlouhodobá expozice těmto látkám prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které je mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku vysoké konzumace příslušných produktů neprokázaly riziko, že by byl překročen přijatelný denní příjem nebo akutní referenční dávka. |
| --- | --- |

(6)

V případě pendimethalinu a spirotetramatu dospěl Úřad k závěru, že všechny požadavky na úplnost předkládaných údajů byly splněny a že změny MLR, o které žadatelé žádají, jsou přijatelné, pokud jde o bezpečnost spotřebitelů, na základě hodnocení expozice spotřebitelů pro 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. V uvedeném závěru úřad zohlednil nejnovější údaje o toxikologických vlastnostech daných látek. Ani dlouhodobá expozice těmto látkám prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které je mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku vysoké konzumace příslušných produktů neprokázaly riziko, že by byl překročen přijatelný denní příjem nebo akutní referenční dávka.

| (7) | Na základě odůvodněných stanovisek úřadu a s přihlédnutím k relevantním faktorům uvedeným v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005 je vhodné učinit závěr, že navrhované změny MLR splňují požadavky uvedeného článku. |
| --- | --- |

(7)

Na základě odůvodněných stanovisek úřadu a s přihlédnutím k relevantním faktorům uvedeným v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005 je vhodné učinit závěr, že navrhované změny MLR splňují požadavky uvedeného článku.

| (8) | Rybí tuk a ovčí tuk byly do přílohy IV nařízení (ES) č. 396/2005 zařazeny dočasně do dokončení jejich hodnocení buď podle směrnice Rady 91/414/EHS (4), nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5) a do předložení přezkumu MLR pro uvedené účinné látky podle článku 12 nařízení (EU) č. 396/2005. V souvislosti s žádostmi o obnovení schválení těchto účinných látek podle nařízení (ES) č. 1107/2009 vydal úřad závěry o vzájemném přezkumu hodnocení rizik rybího tuku a ovčího tuku z hlediska pesticidů (6). Na základě uvedených závěrů se MLR pro rybí tuk a ovčí tuk nevyžadují. Je proto vhodné, aby uvedené látky zůstaly zařazeny v příloze IV nařízení (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

Rybí tuk a ovčí tuk byly do přílohy IV nařízení (ES) č. 396/2005 zařazeny dočasně do dokončení jejich hodnocení buď podle směrnice Rady 91/414/EHS (4), nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5) a do předložení přezkumu MLR pro uvedené účinné látky podle článku 12 nařízení (EU) č. 396/2005. V souvislosti s žádostmi o obnovení schválení těchto účinných látek podle nařízení (ES) č. 1107/2009 vydal úřad závěry o vzájemném přezkumu hodnocení rizik rybího tuku a ovčího tuku z hlediska pesticidů (6). Na základě uvedených závěrů se MLR pro rybí tuk a ovčí tuk nevyžadují. Je proto vhodné, aby uvedené látky zůstaly zařazeny v příloze IV nařízení (ES) č. 396/2005.

| (9) | Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy II a IV nařízení (ES) č. 396/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pendimethalin in peas (with pods), beans (with pods) and leeks. EFSA Journal 2023;21(3):7663.

2

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers. EFSA Journal 2022;20(12):7668.

(3)  Technické pokyny Komise k požadavkům na údaje pro stanovení MLR, srovnatelnost pokusů týkajících se reziduí a extrapolaci údajů o reziduích u produktů rostlinného a živočišného původu (SANTE/2019/12752).

3

(4)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

5

(6)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fish oil. EFSA Journal 2022;20(1):7079.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat. EFSA Journal 2022;20(1):7073.

---

PŘÍLOHA

Přílohy II a IV nařízení (ES) č. 396/2005 se mění takto:

| 1) | V příloze II se sloupce pro pendimethalin a spirotetramat nahrazují tímto:

  „
  Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)









  Číselný kód | Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí  (1) | Pendimethalin (F) | Spirotetramat a spirotetramat-enol (jejich suma), vyjádřeno jako spirotetramat (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY | 0,05  (*1) | |
| 0110000 | Citrusové plody | | 0,5 |
| 0110010 | Grapefruity | | |
| 0110020 | Pomeranče | | |
| 0110030 | Citrony | | |
| 0110040 | Kyselé lajmy | | |
| 0110050 | Mandarinky | | |
| 0110990 | Ostatní (2) | | |
| 0120000 | Ořechy ze stromů | | 0,5 |
| 0120010 | Mandle | | |
| 0120020 | Para ořechy | | |
| 0120030 | Kešu ořechy | | |
| 0120040 | Kaštany jedlé | | |
| 0120050 | Kokosové ořechy | | |
| 0120060 | Lískové ořechy | | |
| 0120070 | Makadamové ořechy | | |
| 0120080 | Pekanové ořechy | | |
| 0120090 | Piniové oříšky | | |
| 0120100 | Pistácie | | |
| 0120110 | Vlašské ořechy | | |
| 0120990 | Ostatní (2) | | |
| 0130000 | Jádrové ovoce | | 0,7 |
| 0130010 | Jablka | | |
| 0130020 | Hrušky | | |
| 0130030 | Kdoule | | |
| 0130040 | Mišpule obecná/německá | | |
| 0130050 | Mišpule japonská / lokvát | | |
| 0130990 | Ostatní (2) | | |
| 0140000 | Peckové ovoce | | 3 |
| 0140010 | Meruňky | | |
| 0140020 | Třešně | | |
| 0140030 | Broskve | | |
| 0140040 | Švestky | | |
| 0140990 | Švestky | | |
| 0150000 | Bobulové a drobné ovoce | | |
| 0151000 | a) | hrozny |

1)

V příloze II se sloupce pro pendimethalin a spirotetramat nahrazují tímto:

„
  Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

Číselný kód

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí  (1)

Pendimethalin (F)

Spirotetramat a spirotetramat-enol (jejich suma), vyjádřeno jako spirotetramat (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY

0,05  (*1)

0110000

Citrusové plody

0,5

0110010

Grapefruity

0110020

Pomeranče

0110030

Citrony

0110040

Kyselé lajmy

0110050

Mandarinky

0110990

Ostatní (2)

0120000

Ořechy ze stromů

0,5

0120010

Mandle

0120020

Para ořechy

0120030

Kešu ořechy

0120040

Kaštany jedlé

0120050

Kokosové ořechy

0120060

Lískové ořechy

0120070

Makadamové ořechy

0120080

Pekanové ořechy

0120090

Piniové oříšky

0120100

Pistácie

0120110

Vlašské ořechy

0120990

Ostatní (2)

0130000

Jádrové ovoce

0,7

0130010

Jablka

0130020

Hrušky

0130030

Kdoule

0130040

Mišpule obecná/německá

0130050

Mišpule japonská / lokvát

0130990

Ostatní (2)

0140000

Peckové ovoce

3

0140010

Meruňky

0140020

Třešně

0140030

Broskve

0140040

Švestky

0140990

Švestky

0150000

Bobulové a drobné ovoce

0151000

a)

hrozny

2

0151010

Hrozny stolní

0151020

Hrozny moštové

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

jahody

0,3

0153000

| c) | ovoce z keřů |
| --- | --- |

c)

ovoce z keřů

0,02  (*1)

0153010

Ostružiny

0153020

Ostružiny ostružiníku ježiníku

0153030

Maliny (červené a žluté)

0153990

Ostatní (2)

0154000

| d) | ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

ostatní bobulové a drobné ovoce

1,5

0154010

Brusnice/borůvky

0154020

Klikvy

0154030

Rybíz (bílý, černý, červený)

0154040

Angrešt (červený, zelený a žlutý)

0154050

Šípky

0154060

Moruše (bílé a černé)

0154070

Hloh středozemský / azarole / neapolská mišpule

0154080

Bez černý / bezinky

0154990

Ostatní (2)

0160000

Různé ovoce s

0161000

| a) | jedlou slupkou |
| --- | --- |

a)

jedlou slupkou

0161010

Datle

0,02  (*1)

0161020

Fíky

0,02  (*1)

0161030

Stolní olivy

1,5

0161040

Kumquaty/kumkváty

0,02  (*1)

0161050

Karamboly

0,02  (*1)

0161060

Tomel japonský / kaki churma / persimon

0,4

0161070

Hřebíčkovec šabrejový / jambolan

0,02  (*1)

0161990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

nejedlou slupkou, malé

0162010

Aktinidie/kiwi (červené, zelené a žluté)

3

0162020

Liči

15

0162030

Mučenka/passiflora

0,02  (*1)

0162040

Opuncie

0,02  (*1)

0162050

Zlatolist

0,02  (*1)

0162060

Tomel viržinský / kaki

0,02  (*1)

0162990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0163000

| c) | nejedlou slupkou, velké |
| --- | --- |

c)

nejedlou slupkou, velké

0163010

Avokádo

0,4

0163020

Banány

0,4

0163030

Mango

0,3

0163040

Papája

0,4

0163050

Granátová jablka

0,4

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0,02  (*1)

0163070

Kvajáva hrušková

2

0163080

Ananas

0,15

0163090

Chlebovník

0,02  (*1)

0163100

Durian cibetkový

0,02  (*1)

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0,02  (*1)

0163990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0200000

ZELENINA, ČERSTVÁ nebo ZMRAZENÁ

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0211000

| a) | brambory |
| --- | --- |

a)

brambory

0,05  (*1)

0,8

0212000

| b) | tropická kořenová a hlíznatá zelenina |
| --- | --- |

b)

tropická kořenová a hlíznatá zelenina

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Kořeny manioku jedlého / kasavy

0212020

Batáty

0212030

Jamy

0212040

Maranta třtinová

0212990

Ostatní (2)

0213000

| c) | ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy |
| --- | --- |

c)

ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy

0,07

0213010

Řepa červená/salátová

0,05  (*1)

0213020

Mrkev/karotka

0,7

0213030

Celer bulvový

0,2

0213040

Křen

0,7

0213050

Topinambury

0,05  (*1)

0213060

Pastinák

0,7

0213070

Petržel kořenová

0,7

0213080

Ředkve

0,05  (*1)

0213090

Kozí brada

0,7

0213100

Brukev řepka tuřín

0,4

0213110

Brukev řepák vodnice

0,4

0213990

Ostatní (2)

0,05  (*1)

0220000

Cibulová zelenina

0,05  (*1)

0220010

Česnek

0,3

0220020

Cibule kuchyňská

0,4

0220030

Šalotka

0,3

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

0,9

0220990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0230000

Plodová zelenina

0,05  (*1)

0231000

| a) | lilkovité a slézovité |
| --- | --- |

a)

lilkovité a slézovité

1

0231010

Rajčata

0231020

Paprika setá

0231030

Lilek/baklažán

0231040

Proskurník jedlý / ibišek jedlý / okra / bamie

0231990

Ostatní (2)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

tykvovité s jedlou slupkou

0,2

0232010

Okurky salátové

0232020

Okurky nakládačky

0232030

Cukety

0232990

Ostatní (2)

0233000

| c) | tykvovité s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

tykvovité s nejedlou slupkou

0,2

0233010

Melouny cukrové

0233020

Dýně

0233030

Melouny vodní

0233990

Ostatní (2)

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

kukuřice cukrová

1,5

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

ostatní plodová zelenina

0,02  (*1)

0240000

Košťálová zelenina (s výjimkou kořenů a mladých listů)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

košťálová zelenina vytvářející růžice

0,05  (*1)

1

0241010

Brokolice

0241020

Květák

0241990

Ostatní (2)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

košťálová zelenina vytvářející hlávky

0,05  (*1)

0242010

Kapusta růžičková

0,3 (+)

0242020

Zelí hlávkové

2

0242990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

košťálová zelenina listová

0,5

7

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0243990

Ostatní (2)

0244000

| d) | kedlubny |
| --- | --- |

d)

kedlubny

0,3

1,5 (+)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé květy

0251000

| a) | salát a ostatní salátové rostliny |
| --- | --- |

a)

salát a ostatní salátové rostliny

7

0251010

Kozlíček polníček

0,6

0251020

Locika setá

4

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0,05  (*1)

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0,6

0251050

Barborky

0,05  (*1)

0251060

Roketa setá / rukola

0,6

0251070

Červená hořčice

0,05  (*1)

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

0,6

0251990

Ostatní (2)

0,05  (*1)

0252000

| b) | špenát a podobná zelenina (listy) |
| --- | --- |

b)

špenát a podobná zelenina (listy)

0,05  (*1)

7

0252010

Špenát

0252020

Šrucha

0252030

Mangold

0252990

Ostatní (2)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

listy révy vinné a podobných druhů

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

potočnice lékařská / řeřicha potoční

0,05  (*1)

7

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

čekanka obecná setá

0,05  (*1)

0,03

0256000

| f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- |

f)

bylinky a jedlé květy

0256010

Kerblík

0,6

7

0256020

Pažitka

0,6

7

0256030

Celerová nať

0,6

7

0256040

Petrželová nať

2

7

0256050

Šalvěj lékařská

2

10

0256060

Rozmarýn lékařský

0,6

10

0256070

Tymián

0,6

10

0256080

Bazalka pravá a jedlé květy

0,6

7

0256090

Vavřín / bobkový list

0,6

10

0256100

Estragon

0,6

7

0256990

Ostatní (2)

0,6

10

0260000

Lusková zelenina

0260010

Fazolové lusky

0,06

2

0260020

Vyluštěná fazolová semena

0,05  (*1)

1,5

0260030

Hrachové lusky

0,09

2

0260040

Vyluštěná hrachová zrna

0,05  (*1)

1,5

0260050

Čočka

0,05  (*1)

1,5

0260990

Ostatní (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Řapíkatá a stonková zelenina

0270010

Chřest

0,1

0,02  (*1)

0270020

Kardy

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Celer řapíkatý

0,1

4

0270040

Fenykl obecný sladký

0,1

4

0270050

Artyčoky

0,05  (*1)

1

0270060

Pór

0,3

0,9

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

0,05  (*1)

4

0270080

Bambusové výhonky

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Ostatní (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Pěstované houby

0280020

Volně rostoucí houby

0280990

Mechy a lišejníky

0290000

Řasy a prokaryota

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0300000

LUŠTĚNINY

0,15

2

0300010

Fazole

0300020

Čočka

0300030

Hrách

0300040

Semena lupiny bílé / vlčího bobu

0300990

Ostatní (2)

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0,05  (*1)

0401000

Olejnatá semena

0401010

Lněná semena

0,02  (*1)

0401020

Jádra podzemnice olejné / arašídy / burské oříšky

0,02  (*1)

0401030

Maková semena

0,02  (*1)

0401040

Sezamová semena

0,02  (*1)

0401050

Slunečnicová semena

0,02  (*1)

0401060

Semena řepky olejky

0,02  (*1)

0401070

Sójové boby

4

0401080

Hořčičná semena

0,02  (*1)

0401090

Bavlníková semena

0,4

0401100

Dýňová semena

0,02  (*1)

0401110

Semena světlice barvířské

0,02  (*1)

0401120

Semena brutnáku lékařského

0,02  (*1)

0401130

Semena lničky seté

0,02  (*1)

0401140

Konopná semena

0,02  (*1)

0401150

Semena skočce obecného

0,02  (*1)

0401990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0402000

Olejnaté plody

0402010

Olivy na olej

1,5

0402020

Jádra plodů palem

0,02  (*1)

0402030

Plody palem

0,02  (*1)

0402040

Vlnovec pětimužný / kapok

0,02  (*1)

0402990

Ostatní (2)

0,02  (*1)

0500000

OBILOVINY

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Ječmen

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0500030

Kukuřice

0500040

Proso

0500050

Oves

0500060

Rýže

0500070

Žito

0500080

Čirok

0500090

Pšenice

0500990

Ostatní (2)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

0610000

Čaje

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Kávová zrna

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0630000

Bylinné čaje z

0631000

| a) | květů |
| --- | --- |

a)

květů

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Heřmánek

0631020

Ibišek súdánský

0631030

Růže

0631040

Jasmín

0631050

Lípa

0631990

Ostatní (2)

0632000

| b) | listů a nadzemních částí rostlin |
| --- | --- |

b)

listů a nadzemních částí rostlin

0,05  (*1)

50

0632010

Jahodník

0632020

Roibos

0632030

Cesmína paraguayská / yerba maté

0632990

Ostatní (2)

0633000

| c) | kořenů |
| --- | --- |

c)

kořenů

0,5

0,1  (*1)

0633010

Kozlík lékařský / baldrián

0633020

Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

0633990

Ostatní (2)

0639000

| d) | veškerých jiných částí rostlin |
| --- | --- |

d)

veškerých jiných částí rostlin

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kakaové boby

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Rohovník obecný / svatojánský chléb

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0700000

CHMEL

0,05  (*1)

15

0800000

KOŘENÍ

0810000

Semena

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Bedrník anýz / anýz / anýzové semeno

0810020

Bulvuška

0810030

Miřík celer

0810040

Koriandr setý

0810050

Šabrej kmínovitý / římský kmín / kumín

0810060

Kopr vonný

0810070

Fenykl sladký

0810080

Pískavice řecké seno

0810090

Muškátový oříšek

0810990

Ostatní (2)

0820000

Plody

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Nové koření

0820020

Žlutodřev

0820030

Kmín kořenný

0820040

Kardamom

0820050

Jalovcové bobule

0820060

Pepř (bílý, černý a zelený)

0820070

Vanilka

0820080

Tamarind / indické datle

0820990

Ostatní (2)

0830000

Kůra

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Skořice

0830990

Ostatní (2)

0840000

Kořeny a oddenky

0840010

Lékořice

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Zázvor (10)

0840030

Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Křen (11)

0840990

Ostatní (2)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Pupeny

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Hřebíček

0850020

Kapary

0850990

Ostatní (2)

0860000

Květinové pestíky

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Šafrán

0860990

Ostatní (2)

0870000

Semenné míšky

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muškátový květ

0870990

Ostatní (2)

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

0900010

Řepa cukrovka (kořen)

0,05  (*1)

0,06

0900020

Cukrová třtina

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0900030

Kořen čekanky

0,2

0,07

0900990

Ostatní (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

1010000

Komodity z

1011000

| a) | prasat |
| --- | --- |

a)

prasat

1011010

Svalovina

0,01  (*1)

0,05

1011020

Tuk

0,2

0,02  (*1)

1011030

Játra

0,05

0,7

1011040

Ledviny

0,05

0,7

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

1011990

Ostatní (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | skotu |
| --- | --- |

b)

skotu

1012010

Svalovina

0,01  (*1)

0,05

1012020

Tuk

0,2

0,02  (*1)

1012030

Játra

0,05

0,7

1012040

Ledviny

0,05

0,7

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

1012990

Ostatní (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | ovcí |
| --- | --- |

c)

ovcí

1013010

Svalovina

0,01  (*1)

0,05

1013020

Tuk

0,2

0,02  (*1)

1013030

Játra

0,05

0,7

1013040

Ledviny

0,05

0,7

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

1013990

Ostatní (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | koz |
| --- | --- |

d)

koz

1014010

Svalovina

0,01  (*1)

0,05

1014020

Tuk

0,2

0,02  (*1)

1014030

Játra

0,05

0,7

1014040

Ledviny

0,05

0,7

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05  (*1)

0,7

1014990

Ostatní (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

koňovitých

1015010

Svalovina

0,01  (*1)

0,05

1015020

Tuk

0,2

0,02  (*1)

1015030

Játra

0,05

0,7

1015040

Ledviny

0,05

0,7

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

1015990

Ostatní (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | drůbeže |
| --- | --- |

f)

drůbeže

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Svalovina

1016020

Tuk

1016030

Játra

1016040

Ledviny

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1016990

Ostatní (2)

1017000

| g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |
| --- | --- |

g)

ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu

1017010

Svalovina

0,01  (*1)

0,05

1017020

Tuk

0,2

0,02  (*1)

1017030

Játra

0,05

0,7

1017040

Ledviny

0,05

0,7

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

1017990

Ostatní (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Mléko

0,02

0,01  (*1)

1020010

Kravské

1020020

Ovčí

1020030

Kozí

1020040

Kobylí

1020990

Ostatní (2)

1030000

Ptačí vejce

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Slepičí

1030020

Kachní

1030030

Husí

1030040

Křepelčí

1030990

Ostatní (2)

1040000

Med a další včelařské produkty (7)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Obojživelníci a plazi

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Suchozemští bezobratlí živočichové

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Volně žijící suchozemští obratlovci

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – RYBY, RYBÍ PRODUKTY A JAKÉKOLI JINÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MOŘSKÝCH A SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ (8)

1200000

PRODUKTY NEBO ČÁSTI PRODUKTŮ URČENÉ VÝHRADNĚ K PRODUKCI KRMIV (8)

1300000

ZPRACOVANÉ POTRAVINÁŘSKÉ PRODUKTY (9)

Pendimethalin (F)

| (F) | Rozpustné v tuku. |
| --- | --- |

(F)

Rozpustné v tuku.

Spirotetramat a spirotetramat-enol (jejich suma), vyjádřeno jako spirotetramat (R)

| (R) | Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód: Spirotetramat – kód 1000000 kromě 1040000 : spirotetramat-enol, vyjádřeno jako spirotetramat |
| --- | --- |

(R)

Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód: Spirotetramat – kód 1000000 kromě 1040000 : spirotetramat-enol, vyjádřeno jako spirotetramat

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 20. dubna 2023, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0242010 Kapusta růžičková

0244000 d) kedlubny“

| 2) | Příloha IV se mění takto:






  a) | položka pro „repelenty: rybí tuk (1)“ se nahrazuje tímto: | „repelenty: rybí tuk“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Příloha IV se mění takto:

a)

položka pro „repelenty: rybí tuk (1)“ se nahrazuje tímto:

„repelenty: rybí tuk“;

| b) | položka pro „repelenty: ovčí tuk (1)“ se nahrazuje tímto: | „repelenty: ovčí tuk“. |
| --- | --- | --- |

b)

položka pro „repelenty: ovčí tuk (1)“ se nahrazuje tímto:

„repelenty: ovčí tuk“.

---

(*1)  Označuje mez stanovitelnosti.

(1)  Pokud jde o úplný seznam produktů rostlinného a živočišného původu, na něž se vztahují MLR, je třeba odkázat k příloze I.

---

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/16

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1050

ze dne 30. května 2023

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz betonářské oceli pocházející z Běloruské republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Nařízením (EU) 2017/1019 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu (dále jen „betonářská ocel“) pocházejících z Běloruské republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (EU) 2017/1019 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu (dále jen „betonářská ocel“) pocházejících z Běloruské republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Stávající platné antidumpingové clo na dovoz z Běloruské republiky (dále jen „Bělorusko“ nebo „dotčená země“) činí 10,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Stávající platné antidumpingové clo na dovoz z Běloruské republiky (dále jen „Bělorusko“ nebo „dotčená země“) činí 10,6 %.

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (3) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (3) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

3

| (4) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (dále jen „žádost“) podal dne 16. března 2022 Evropský ocelářský svaz (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího betonářskou ocel, které ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje více než 25 % celkové výroby v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(4)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (dále jen „žádost“) podal dne 16. března 2022 Evropský ocelářský svaz (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího betonářskou ocel, které ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje více než 25 % celkové výroby v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (5) | Po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení Komise zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 15. června 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu betonářské oceli pocházející z Běloruska do Unie na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(5)

Po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení Komise zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 15. června 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu betonářské oceli pocházející z Běloruska do Unie na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

4

1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (6) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se bude týkat období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(6)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se bude týkat období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (7) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce a orgány v Bělorusku a známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce a orgány v Bělorusku a známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti.

| (8) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(8)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.6.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

| (9) | Jelikož Bělorusko není členem WTO a je uvedeno v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (5), běžná hodnota se v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož Bělorusko není členem WTO a je uvedeno v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (5), běžná hodnota se v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi.

5

| (10) | Aby Komise získala spolupráci vyvážejících výrobců ve vhodné reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, kontaktovala potenciální výrobce betonářské oceli se sídlem v Bosně a Hercegovině, Jižní Koreji, Dominikánské republice, Švýcarsku, Norsku, Turecku, Spojených státech amerických (USA) a Jižní Africe. Odpověď obdržela pouze od jednoho výrobce se sídlem v USA. |
| --- | --- |

(10)

Aby Komise získala spolupráci vyvážejících výrobců ve vhodné reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, kontaktovala potenciální výrobce betonářské oceli se sídlem v Bosně a Hercegovině, Jižní Koreji, Dominikánské republice, Švýcarsku, Norsku, Turecku, Spojených státech amerických (USA) a Jižní Africe. Odpověď obdržela pouze od jednoho výrobce se sídlem v USA.

| (11) | Vzhledem k tomu, že výrobci nacházející se v ostatních potenciálně reprezentativních zemích nespolupracovali, rozhodla se Komise určit běžnou hodnotu na základě informací získaných od tohoto výrobce v USA. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k tomu, že výrobci nacházející se v ostatních potenciálně reprezentativních zemích nespolupracovali, rozhodla se Komise určit běžnou hodnotu na základě informací získaných od tohoto výrobce v USA.

| (12) | V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byly strany informovány a byla jim poskytnuta desetidenní lhůta, aby se vyjádřily k volbě USA jako vhodné reprezentativní země. Zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byly strany informovány a byla jim poskytnuta desetidenní lhůta, aby se vyjádřily k volbě USA jako vhodné reprezentativní země. Zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky.

1.7.   Výběr vzorků

Výběr vzorků

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.7.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří představovali více než 17 % odhadovaného celkového objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly vzneseny žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří představovali více než 17 % odhadovaného celkového objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly vzneseny žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen.

1.7.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Nikdo z nich však požadované informace a souhlas se zařazením do vzorku neposkytl. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Nikdo z nich však požadované informace a souhlas se zařazením do vzorku neposkytl.

1.7.3.   Výběr vzorku výrobců v Bělorusku

Výběr vzorku výrobců v Bělorusku

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny výrobce v Bělorusku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala misi Běloruské republiky při Evropské unii, aby označila a/nebo kontaktovala případné další výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny výrobce v Bělorusku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala misi Běloruské republiky při Evropské unii, aby označila a/nebo kontaktovala případné další výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (17) | Přihlásil se pouze jeden výrobce betonářské oceli z Běloruska, společnost Byelorussian steel works (dále jen „BMZ“). Výběr vzorku proto nebyl nutný. |
| --- | --- |

(17)

Přihlásil se pouze jeden výrobce betonářské oceli z Běloruska, společnost Byelorussian steel works (dále jen „BMZ“). Výběr vzorku proto nebyl nutný.

1.8.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (18) | Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, žadateli, společnosti BMZ a spolupracujícímu výrobci v reprezentativní zemi. Dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (6). |
| --- | --- |

(18)

Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, žadateli, společnosti BMZ a spolupracujícímu výrobci v reprezentativní zemi. Dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (6).

6

| (19) | Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii zařazení do vzorku, žadatel a výrobce v USA. |
| --- | --- |

(19)

Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii zařazení do vzorku, žadatel a výrobce v USA.

| (20) | Společnost BMZ odpověď na dotazník neposkytla, a proto se mělo za to, že při tomto přezkumu před pozbytím platnosti s Komisí nespolupracovala. |
| --- | --- |

(20)

Společnost BMZ odpověď na dotazník neposkytla, a proto se mělo za to, že při tomto přezkumu před pozbytím platnosti s Komisí nespolupracovala.

| (21) | Vzhledem k tomu, že běloruský výrobce nespolupracoval, použila Komise článek 18 základního nařízení a svá zjištění v rámci přezkumu před pozbytím platnosti založila na dostupných údajích. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k tomu, že běloruský výrobce nespolupracoval, použila Komise článek 18 základního nařízení a svá zjištění v rámci přezkumu před pozbytím platnosti založila na dostupných údajích.

1.9.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (22) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii








  — | SN Maia – Siderurgia Nacional S.A., Portugalsko |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

—

SN Maia – Siderurgia Nacional S.A., Portugalsko

| — | CMC Poland SP. z o.o, Polsko |
| --- | --- |

—

CMC Poland SP. z o.o, Polsko

| — | Riva Acier S.A.S., Francie |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Francie

| | Sdružení výrobců v Unii








  — | Eurofer, Belgie |
| --- | --- | --- |

Sdružení výrobců v Unii

Sdružení výrobců v Unii

—

Eurofer, Belgie

| | Výrobce ve vhodné reprezentativní zemi








  — | CMC, Irving, Texas, USA |
| --- | --- | --- |

Výrobce ve vhodné reprezentativní zemi

Výrobce ve vhodné reprezentativní zemi

—

CMC, Irving, Texas, USA

1.10.   Následný postup

Následný postup

| (23) | Dne 17. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(23)

Dne 17. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (24) | Připomínky, které podpořily zjištění a závěry Komise, předložil pouze žadatel. |
| --- | --- |

(24)

Připomínky, které podpořily zjištění a závěry Komise, předložil pouze žadatel.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (25) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, konkrétně některé tyče a pruty pro výztuž do betonu, vyrobené ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracované, též po válcování kroucené, s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, pocházející z Běloruska, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 a ex 7214 99 95 (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry jsou vyloučeny. Jiné dlouhé výrobky, jako jsou tyče kruhového průřezu, jsou vyloučeny. |
| --- | --- |

(25)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, konkrétně některé tyče a pruty pro výztuž do betonu, vyrobené ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracované, též po válcování kroucené, s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, pocházející z Běloruska, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 a ex 7214 99 95 (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry jsou vyloučeny. Jiné dlouhé výrobky, jako jsou tyče kruhového průřezu, jsou vyloučeny.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (26) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití:






  — | výrobek, který je předmětem přezkumu, |
| --- | --- | --- |

(26)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití:

—

výrobek, který je předmětem přezkumu,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu reprezentativní země a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu reprezentativní země a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (27) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (28) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany Běloruska, kdyby platná opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany Běloruska, kdyby platná opatření pozbyla platnosti.

3.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (29) | Podle databáze Eurostatu Comext činil dovoz z Běloruska během období přezkumného šetření přibližně 206 200 tun a podíl na trhu představoval přibližně 1,9 %. Hlavními dovážejícími členskými státy byly: Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko. Ve srovnání s původním šetřením (488 700 tun a 5,0 % podíl na trhu) se dovoz a podíl na trhu snížil více než o polovinu. |
| --- | --- |

(29)

Podle databáze Eurostatu Comext činil dovoz z Běloruska během období přezkumného šetření přibližně 206 200 tun a podíl na trhu představoval přibližně 1,9 %. Hlavními dovážejícími členskými státy byly: Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko. Ve srovnání s původním šetřením (488 700 tun a 5,0 % podíl na trhu) se dovoz a podíl na trhu snížil více než o polovinu.

| (30) | Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, jediný známý běloruský výrobce při šetření nespolupracoval. Komise proto běloruské orgány informovala, že vzhledem k neexistenci spolupráce může Komise uplatnit článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se Běloruska. Komise neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, jediný známý běloruský výrobce při šetření nespolupracoval. Komise proto běloruské orgány informovala, že vzhledem k neexistenci spolupráce může Komise uplatnit článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se Běloruska. Komise neobdržela žádné připomínky.

| (31) | V důsledku toho byla v souladu s článkem 18 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, zejména na údajích Eurostatu, databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) a údajích v žádosti. |
| --- | --- |

(31)

V důsledku toho byla v souladu s článkem 18 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, zejména na údajích Eurostatu, databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) a údajích v žádosti.

| (32) | Objem a cena dovozu z Běloruska byly stanoveny na základě informací získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

(32)

Objem a cena dovozu z Běloruska byly stanoveny na základě informací získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6.

3.2.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení

| (33) | Jak je uvedeno v oddíle 1.6 výše, jelikož Bělorusko není členem WTO a je uvedeno v příloze I nařízení (EU) 2015/755, běžná hodnota by se v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení měla určit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(33)

Jak je uvedeno v oddíle 1.6 výše, jelikož Bělorusko není členem WTO a je uvedeno v příloze I nařízení (EU) 2015/755, běžná hodnota by se v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení měla určit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi.

| (34) | Vzhledem k tomu, že Komise obdržela odpověď pouze od výrobce se sídlem v USA, rozhodla se určit běžnou hodnotu na základě informací obdržených od tohoto výrobce v USA, tj. na základě skutečných cen tohoto spolupracujícího výrobce. |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem k tomu, že Komise obdržela odpověď pouze od výrobce se sídlem v USA, rozhodla se určit běžnou hodnotu na základě informací obdržených od tohoto výrobce v USA, tj. na základě skutečných cen tohoto spolupracujícího výrobce.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (35) | Komise nejprve zkoumala, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení celkový objem obdobného výrobku prodávaný spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům v USA reprezentativní. Celkový objem prodeje v USA byl porovnán s celkovým objemem dovozu z Běloruska do Unie, jak je uvedeno v databázi podle čl. 14 odst. 6. Na základě toho Komise zjistila, že obdobný výrobek byl prodáván na trhu v USA v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(35)

Komise nejprve zkoumala, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení celkový objem obdobného výrobku prodávaný spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům v USA reprezentativní. Celkový objem prodeje v USA byl porovnán s celkovým objemem dovozu z Běloruska do Unie, jak je uvedeno v databázi podle čl. 14 odst. 6. Na základě toho Komise zjistila, že obdobný výrobek byl prodáván na trhu v USA v reprezentativním množství.

| (36) | Komise v případě spolupracujícího výrobce v USA následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu obdobného výrobku na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Výrobní náklady na každý druh výrobku vyrobený výrobcem v USA během období šetření byly tedy stanoveny. |
| --- | --- |

(36)

Komise v případě spolupracujícího výrobce v USA následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu obdobného výrobku na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Výrobní náklady na každý druh výrobku vyrobený výrobcem v USA během období šetření byly tedy stanoveny.

| (37) | Vzhledem k tomu, že objem prodávaný za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší (náklady na výrobu plus prodejní, režijní a správní náklady) představoval méně než 80 % z celkového objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu spolupracujícího výrobce v USA. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k tomu, že objem prodávaný za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší (náklady na výrobu plus prodejní, režijní a správní náklady) představoval méně než 80 % z celkového objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu spolupracujícího výrobce v USA.

3.4.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (38) | Jak je uvedeno ve 32. bodě odůvodnění, vývozní ceny z Běloruska byly stanoveny na základě hodnot dovozu získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6, které byly upraveny na úroveň ceny ze závodu. Za tímto účelem byly náklady na dopravu, které byly odečteny, založeny na informacích poskytnutých žadatelem v žádosti. |
| --- | --- |

(38)

Jak je uvedeno ve 32. bodě odůvodnění, vývozní ceny z Běloruska byly stanoveny na základě hodnot dovozu získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6, které byly upraveny na úroveň ceny ze závodu. Za tímto účelem byly náklady na dopravu, které byly odečteny, založeny na informacích poskytnutých žadatelem v žádosti.

3.5.   Porovnání

Porovnání

| (39) | Komise porovnala běžnou hodnotu a vývozní ceny na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(39)

Komise porovnala běžnou hodnotu a vývozní ceny na základě ceny ze závodu.

3.6.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (40) | Porovnání ukázalo u běloruského vývozu celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento celní hodnoty Unie, ve výši 41,1 %. |
| --- | --- |

(40)

Porovnání ukázalo u běloruského vývozu celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento celní hodnoty Unie, ve výši 41,1 %.

4.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

| (41) | V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii a atraktivita trhu Unie. Připomíná se, že vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany běloruského vyvážejícího výrobce a běloruské vlády byla analýza v souladu s článkem 18 základního nařízení založena na dostupných údajích, zejména na informacích, které žadatel poskytl v žádosti o přezkum, a na informacích ze statistické databáze Global Trade Atlas. |
| --- | --- |

(41)

V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku, vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii a atraktivita trhu Unie. Připomíná se, že vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany běloruského vyvážejícího výrobce a běloruské vlády byla analýza v souladu s článkem 18 základního nařízení založena na dostupných údajích, zejména na informacích, které žadatel poskytl v žádosti o přezkum, a na informacích ze statistické databáze Global Trade Atlas.

4.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku

Výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku

| (42) | Výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku byly stanoveny na základě informací poskytnutých v žádosti. |
| --- | --- |

(42)

Výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku byly stanoveny na základě informací poskytnutých v žádosti.

| (43) | Podle údajů uvedených v žádosti, které byly porovnány s veřejnými zdroji, byla výrobní kapacita v Bělorusku pro rok 2021 odhadnuta na více než 2,6 milionu tun betonářské oceli s možností zvýšení o dodatečných 300 000 tun, tj. celkem na 3 miliony tun (7). Podle dostupných údajů činil běloruský prodej 1,7 milionu tun, přičemž 700 000 tun bylo spotřebováno na domácím trhu a přibližně 1 milion tun byl vyvezen (8). Volná kapacita tak byla odhadnuta na více než 900 000 tun, což představovalo více než 8 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Této volné kapacity by bylo možné využít při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(43)

Podle údajů uvedených v žádosti, které byly porovnány s veřejnými zdroji, byla výrobní kapacita v Bělorusku pro rok 2021 odhadnuta na více než 2,6 milionu tun betonářské oceli s možností zvýšení o dodatečných 300 000 tun, tj. celkem na 3 miliony tun (7). Podle dostupných údajů činil běloruský prodej 1,7 milionu tun, přičemž 700 000 tun bylo spotřebováno na domácím trhu a přibližně 1 milion tun byl vyvezen (8). Volná kapacita tak byla odhadnuta na více než 900 000 tun, což představovalo více než 8 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Této volné kapacity by bylo možné využít při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

7

8

4.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (44) | Na základě informací uvedených v žádosti je odvětví betonářské oceli v Bělorusku orientováno na vývoz, neboť přibližně 85 % běloruské kapacity výroby oceli je určeno na vývoz. Podle databáze GTA byl hlavním vývozním trhem pro Bělorusko trh Unie. Bylo zjištěno, že vývozní ceny z Běloruska do třetích zemí (551 EUR za tunu) jsou ve srovnání s průměrnými vývozními prodejními cenami na trh Unie v průměru o 10 EUR za tunu nižší a o 15 % nižší než průměrné prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie (651 EUR za tunu). Vývoz do Unie by byl po zohlednění těchto úrovní cen pro běloruské vývozce potenciálně atraktivnější než vývoz na většinu ostatních trhů. Kromě toho byl velký počet zemí vývozu (tj. USA, Kanada, Spojené království, Turecko, Ukrajina, Malajsie, Mexiko, Maroko, země Perského zálivu, Egypt a další země) pro Bělorusko stále nedostupnější v důsledku nadměrné domácí nabídky a obchodních opatření proti běloruskému dovozu. |
| --- | --- |

(44)

Na základě informací uvedených v žádosti je odvětví betonářské oceli v Bělorusku orientováno na vývoz, neboť přibližně 85 % běloruské kapacity výroby oceli je určeno na vývoz. Podle databáze GTA byl hlavním vývozním trhem pro Bělorusko trh Unie. Bylo zjištěno, že vývozní ceny z Běloruska do třetích zemí (551 EUR za tunu) jsou ve srovnání s průměrnými vývozními prodejními cenami na trh Unie v průměru o 10 EUR za tunu nižší a o 15 % nižší než průměrné prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie (651 EUR za tunu). Vývoz do Unie by byl po zohlednění těchto úrovní cen pro běloruské vývozce potenciálně atraktivnější než vývoz na většinu ostatních trhů. Kromě toho byl velký počet zemí vývozu (tj. USA, Kanada, Spojené království, Turecko, Ukrajina, Malajsie, Mexiko, Maroko, země Perského zálivu, Egypt a další země) pro Bělorusko stále nedostupnější v důsledku nadměrné domácí nabídky a obchodních opatření proti běloruskému dovozu.

| (45) | Trh Unie byl pro běloruského výrobce atraktivní také s ohledem na svou zeměpisnou blízkost a velikost a na celkovou spotřebu v přibližné výši 11 milionů tun. |
| --- | --- |

(45)

Trh Unie byl pro běloruského výrobce atraktivní také s ohledem na svou zeměpisnou blízkost a velikost a na celkovou spotřebu v přibližné výši 11 milionů tun.

| (46) | Pokud jde tedy o velikost, ceny a blízkost, zůstal trh Unie ve srovnání s ostatními trhy pro běloruské vyvážející výrobce atraktivní. |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde tedy o velikost, ceny a blízkost, zůstal trh Unie ve srovnání s ostatními trhy pro běloruské vyvážející výrobce atraktivní.

4.3.   Dopad sankcí vůči Bělorusku

Dopad sankcí vůči Bělorusku

| (47) | Komise uvedla, že v důsledku vojenské agrese Ruské federace vůči Ukrajině zavedla Unie proti Rusku a Bělorusku na sebe navazující balíčky sankcí, které se dotkly také výrobků z oceli a/nebo ocelářských společností vyrábějících a vyvážejících výrobek, který je předmětem přezkumu, po období přezkumného šetření. Po uvalení sankcí v březnu 2022 se dovoz z Běloruska od června 2022 zastavil. Stávající situaci však nelze považovat za trvalou. Vzhledem k tomu, že zmíněné sankce jsou spojeny s vojenskou agresí a související geopolitickou situací, nelze jejich rozsah, změny a/nebo trvání předvídat. Antidumpingová opatření mají navíc pětiletou platnost. Vzhledem k výše uvedeným nejasnostem a skutečnosti, že Rada může kdykoli dále upravit přesný rozsah a dobu trvání sankcí, Komise shledala, že nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. Komise zejména zjistila, že navzdory stávajícím sankcím jsou opatření ve smyslu čl. 11 odst. 1 a 2 základního nařízení stále nezbytná. |
| --- | --- |

(47)

Komise uvedla, že v důsledku vojenské agrese Ruské federace vůči Ukrajině zavedla Unie proti Rusku a Bělorusku na sebe navazující balíčky sankcí, které se dotkly také výrobků z oceli a/nebo ocelářských společností vyrábějících a vyvážejících výrobek, který je předmětem přezkumu, po období přezkumného šetření. Po uvalení sankcí v březnu 2022 se dovoz z Běloruska od června 2022 zastavil. Stávající situaci však nelze považovat za trvalou. Vzhledem k tomu, že zmíněné sankce jsou spojeny s vojenskou agresí a související geopolitickou situací, nelze jejich rozsah, změny a/nebo trvání předvídat. Antidumpingová opatření mají navíc pětiletou platnost. Vzhledem k výše uvedeným nejasnostem a skutečnosti, že Rada může kdykoli dále upravit přesný rozsah a dobu trvání sankcí, Komise shledala, že nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. Komise zejména zjistila, že navzdory stávajícím sankcím jsou opatření ve smyslu čl. 11 odst. 1 a 2 základního nařízení stále nezbytná.

4.4.   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (48) | Šetření ukázalo, že dovoz z Běloruska na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(48)

Šetření ukázalo, že dovoz z Běloruska na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny.

| (49) | V porovnání se spotřebou Unie Bělorusko navíc během období přezkumného šetření disponovalo významnou nevyužitou výrobní kapacitou. Atraktivita trhu Unie z hlediska velikosti a cen kromě toho jen podtrhuje pravděpodobnost, že by běloruský vývoz směřoval na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, a že by byla rovněž využita volná kapacita ke zvýšení výroby a vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(49)

V porovnání se spotřebou Unie Bělorusko navíc během období přezkumného šetření disponovalo významnou nevyužitou výrobní kapacitou. Atraktivita trhu Unie z hlediska velikosti a cen kromě toho jen podtrhuje pravděpodobnost, že by běloruský vývoz směřoval na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, a že by byla rovněž využita volná kapacita ke zvýšení výroby a vývozu do Unie.

| (50) | Komise proto dospěla k závěru, že existuje velká pravděpodobnost, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z Běloruska do Unie. |
| --- | --- |

(50)

Komise proto dospěla k závěru, že existuje velká pravděpodobnost, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z Běloruska do Unie.

| (51) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu. |
| --- | --- |

(51)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu.

5.   ÚJMA

ÚJMA

5.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (52) | Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období přibližně 25 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období přibližně 25 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (53) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 11 200 000 tun. Komise tento údaj stanovila na základě odpovědí, které na makroekonomický dotazník poskytl žadatel. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 17 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(53)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 11 200 000 tun. Komise tento údaj stanovila na základě odpovědí, které na makroekonomický dotazník poskytl žadatel. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 17 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

5.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (54) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě souhrnného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a veškerého dovozu do Unie. Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie byl získán od žadatele a v případě potřeby upraven v souladu s ověřenými údaji poskytnutými v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku za období přezkumného šetření. Pokud jde o dovoz, Komise vycházela z databáze podle čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

(54)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě souhrnného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a veškerého dovozu do Unie. Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie byl získán od žadatele a v případě potřeby upraven v souladu s ověřenými údaji poskytnutými v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku za období přezkumného šetření. Pokud jde o dovoz, Komise vycházela z databáze podle čl. 14 odst. 6.

| (55) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii (v tunách) | 10 297 042 | 10 821 698 | 10 411 261 | 11 116 688 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 105 | 101 | 108 |
| Zdroj: | Databáze podle čl. 14 odst. 6 a odpovědi na dotazník |

(55)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii (v tunách)

10 297 042

10 821 698

10 411 261

11 116 688

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

105

105

101

101

108

108

Zdroj:

Zdroj:

Databáze podle čl. 14 odst. 6 a odpovědi na dotazník

| (56) | Spotřeba v Unii se mezi lety 2018 a 2019 zvýšila o 5 %, v roce 2020 se mírně snížila a v období přezkumného šetření se dále zvyšovala. Kolísání spotřeby během roku 2020 a období přezkumného šetření bylo důsledkem rozšíření onemocnění COVID-19, které vedlo k omezení činnosti hospodářských subjektů a k poklesu spotřeby; poté následovalo obnovení hospodářských činností. |
| --- | --- |

(56)

Spotřeba v Unii se mezi lety 2018 a 2019 zvýšila o 5 %, v roce 2020 se mírně snížila a v období přezkumného šetření se dále zvyšovala. Kolísání spotřeby během roku 2020 a období přezkumného šetření bylo důsledkem rozšíření onemocnění COVID-19, které vedlo k omezení činnosti hospodářských subjektů a k poklesu spotřeby; poté následovalo obnovení hospodářských činností.

| (57) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila celkem o 8 %. |
| --- | --- |

(57)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila celkem o 8 %.

5.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

5.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (58) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě podílu tohoto dovozu na celkové spotřebě v Unii, jak je uvedeno v oddíle 5.2. |
| --- | --- |

(58)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě podílu tohoto dovozu na celkové spotřebě v Unii, jak je uvedeno v oddíle 5.2.

| (59) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 2 –


  Objem dovozu a jeho podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Běloruska (v tunách) | [72 000 – 80 000 ] | [80 000 – 90 000 ] | [125 000 – 140 000 ] | [200 000 – 210 000 ] |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 172 | 268 |
| Podíl na trhu (%) | 0,6 – 0,8 | 0,7 – 0,9 | 1 – 1,5 | 1,8  – 2,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 170 | 248 |
| Zdroj: | Databáze podle čl. 14 odst. 6 a odpovědi na dotazník |

(59)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2 –

Tabulka 2 –

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

Objem dovozu a jeho podíl na trhu

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Běloruska (v tunách)

[72 000 – 80 000 ]

[80 000 – 90 000 ]

[125 000 – 140 000 ]

[200 000 – 210 000 ]

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

172

172

268

268

Podíl na trhu (%)

0,6 – 0,8

0,7 – 0,9

1 – 1,5

1,8  – 2,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

170

170

248

248

Zdroj:

Zdroj:

Databáze podle čl. 14 odst. 6 a odpovědi na dotazník

| (60) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z Běloruska se během posuzovaného období více než zdvojnásobil, a to ze 72 000–80 000 tun v roce 2018 na 200 000–210 000 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z Běloruska na trhu vykazoval podobný vývoj jako objem dovozu a každý rok se výrazně zvyšoval: z 0,6 % – 0,8 % v roce 2018 na 1,8 % – 2,1 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(60)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z Běloruska se během posuzovaného období více než zdvojnásobil, a to ze 72 000–80 000 tun v roce 2018 na 200 000–210 000 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z Běloruska na trhu vykazoval podobný vývoj jako objem dovozu a každý rok se výrazně zvyšoval: z 0,6 % – 0,8 % v roce 2018 na 1,8 % – 2,1 % v období přezkumného šetření.

5.3.2.   Průměrné dovozní ceny z Běloruska

Průměrné dovozní ceny z Běloruska

| (61) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě databáze podle čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

(61)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.

| (62) | Vážená průměrná cena výrobků dovážených z Běloruska do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bělorusko (v EUR za tunu) | 420 –440 | 400 –420 | 345 –365 | 540 –570 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 128 |
| Zdroj: | Databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(62)

Vážená průměrná cena výrobků dovážených z Běloruska do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovozní ceny

Dovozní ceny

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Bělorusko (v EUR za tunu)

420 –440

400 –420

345 –365

540 –570

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

93

93

82

82

128

128

Zdroj:

Zdroj:

Databáze podle čl. 14 odst. 6

| (63) | Průměrné ceny dovozu klesly ze 420–440 EUR za tunu v roce 2018 na 345–365 EUR za tunu v roce 2020, ale následně se v období přezkumného šetření zvýšily na 550–570 EUR za tunu. Celkově činil nárůst mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření 28 %, což představuje zvýšení cen o 120–130 EUR za tunu. Toto celkové zvýšení cen bylo v souladu s obecným trendem cen betonářské oceli na trhu Unie. |
| --- | --- |

(63)

Průměrné ceny dovozu klesly ze 420–440 EUR za tunu v roce 2018 na 345–365 EUR za tunu v roce 2020, ale následně se v období přezkumného šetření zvýšily na 550–570 EUR za tunu. Celkově činil nárůst mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření 28 %, což představuje zvýšení cen o 120–130 EUR za tunu. Toto celkové zvýšení cen bylo v souladu s obecným trendem cen betonářské oceli na trhu Unie.

| (64) | Průměrná dovozní cena z Běloruska na úrovni cen CIF však byla během celého posuzovaného období nižší než jednotkové náklady výrobců v Unii, jak je popsáno v oddíle 5.5.3.1 níže. |
| --- | --- |

(64)

Průměrná dovozní cena z Běloruska na úrovni cen CIF však byla během celého posuzovaného období nižší než jednotkové náklady výrobců v Unii, jak je popsáno v oddíle 5.5.3.1 níže.

5.3.3.   Cenové podbízení

Cenové podbízení

| (65) | Komise stanovila cenové podbízení během období přezkumného šetření srovnáním vážené průměrné dovozní ceny na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) upravené o náklady po dovozu (9) (včetně antidumpingového cla) s váženou průměrnou prodejní cenou výrobců v Unii zařazených do vzorku, upravenou na úrovni ceny ze závodu a účtovanou odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(65)

Komise stanovila cenové podbízení během období přezkumného šetření srovnáním vážené průměrné dovozní ceny na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) upravené o náklady po dovozu (9) (včetně antidumpingového cla) s váženou průměrnou prodejní cenou výrobců v Unii zařazených do vzorku, upravenou na úrovni ceny ze závodu a účtovanou odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení.

9

| (66) | Výsledek porovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období přezkumného šetření a ukázal, že běloruské dovozní ceny se podbízely cenám výrobního odvětví Unie o 2,5 % – 3 %. Cenové podbízení bez antidumpingového cla stanovila Komise na úrovni 11,8 % – 12 %. |
| --- | --- |

(66)

Výsledek porovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období přezkumného šetření a ukázal, že běloruské dovozní ceny se podbízely cenám výrobního odvětví Unie o 2,5 % – 3 %. Cenové podbízení bez antidumpingového cla stanovila Komise na úrovni 11,8 % – 12 %.

5.4.   Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Běloruska

Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Běloruska

| (67) | Dovoz betonářské oceli z jiných třetích zemí než z Běloruska pocházel především z Norska, Ruska a Turecka. |
| --- | --- |

(67)

Dovoz betonářské oceli z jiných třetích zemí než z Běloruska pocházel především z Norska, Ruska a Turecka.

| (68) | Souhrnný objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu betonářské oceli z jiných třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Objem dovozu z jiných třetích zemí a podíl tohoto dovozu na trhu











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norsko | Objem (v tunách) | 91 685 | 91 068 | 150 285 | 148 780 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 99 | 164 | 162 |
| Podíl na trhu (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 538 | 492 | 448 | 705 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 131 |
| Turecko | Objem (v tunách) | 212 854 | 142 755 | 38 735 | 63 558 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 67 | 18 | 30 |
| Podíl na trhu (%) | 2,1 | 1,3 | 0,4 | 0,6 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 481 | 458 | 381 | 488 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 79 | 102 |
| Rusko | Objem (v tunách) | 254 438 | 125 522 | 25 269 | 37 237 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 49 | 10 | 15 |
| Podíl na trhu (%) | 2,5 | 1,2 | 0,2 | 0,3 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 503 | 464 | 414 | 625 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 82 | 124 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tunách) | 190 092 | 129 870 | 44 444 | 206 013 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 68 | 23 | 108 |
| Podíl na trhu (%) | 1,8 | 1,2 | 0,4 | 1,9 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 812 | 476 | 441 | 691 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 59 | 54 | 85 |
| Všechny třetí země celkem, kromě Běloruska | Objem (v tunách) | 749 069 | 489 216 | 258 732 | 455 588 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 65 | 35 | 61 |
| Podíl na trhu (%) | 7,3 | 4,5 | 2,5 | 4,1 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 579 | 471 | 434 | 662 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 75 | 114 |
| Zdroj: | Databáze podle čl. 14 odst. 6 a odpovědi na dotazník |

(68)

Souhrnný objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu betonářské oceli z jiných třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu z jiných třetích zemí a podíl tohoto dovozu na trhu

Objem dovozu z jiných třetích zemí a podíl tohoto dovozu na trhu

Země

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Norsko

Objem (v tunách)

91 685

91 068

150 285

148 780

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

99

99

164

164

162

162

Podíl na trhu (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Průměrná cena (v EUR za tunu)

538

492

448

705

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

131

131

Turecko

Objem (v tunách)

212 854

142 755

38 735

63 558

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

67

67

18

18

30

30

Podíl na trhu (%)

2,1

1,3

0,4

0,6

Průměrná cena (v EUR za tunu)

481

458

381

488

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

79

79

102

102

Rusko

Objem (v tunách)

254 438

125 522

25 269

37 237

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

49

49

10

10

15

15

Podíl na trhu (%)

2,5

1,2

0,2

0,3

Průměrná cena (v EUR za tunu)

503

464

414

625

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

82

82

124

124

Ostatní třetí země

Objem (v tunách)

190 092

129 870

44 444

206 013

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

68

68

23

23

108

108

Podíl na trhu (%)

1,8

1,2

0,4

1,9

Průměrná cena (v EUR za tunu)

812

476

441

691

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

59

59

54

54

85

85

Všechny třetí země celkem, kromě Běloruska

Objem (v tunách)

749 069

489 216

258 732

455 588

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

65

65

35

35

61

61

Podíl na trhu (%)

7,3

4,5

2,5

4,1

Průměrná cena (v EUR za tunu)

579

471

434

662

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

75

75

114

114

Zdroj:

Zdroj:

Databáze podle čl. 14 odst. 6 a odpovědi na dotazník

| (69) | Během období přezkumného šetření představoval tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než Běloruska 4,1 % spotřeby Unie. Objem dovozu se v roce 2020 podstatně snížil a během období přezkumného šetření se zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2019, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu jeho podílu na trhu o 3,2 procentního bodu. Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období zvýšila o 14 %. Během období přezkumného šetření byla průměrná dovozní cena z jiných třetích zemí než Běloruska vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie (+2 %) a vyšší než průměrná dovozní cena z Běloruska (+17 % – 20 %). |
| --- | --- |

(69)

Během období přezkumného šetření představoval tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než Běloruska 4,1 % spotřeby Unie. Objem dovozu se v roce 2020 podstatně snížil a během období přezkumného šetření se zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2019, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu jeho podílu na trhu o 3,2 procentního bodu. Průměrná dovozní cena se v posuzovaném období zvýšila o 14 %. Během období přezkumného šetření byla průměrná dovozní cena z jiných třetích zemí než Běloruska vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie (+2 %) a vyšší než průměrná dovozní cena z Běloruska (+17 % – 20 %).

5.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (70) | V rámci posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(70)

V rámci posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (71) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(71)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (72) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele hodnotila Komise na základě makroekonomických údajů, které předložilo sdružení výrobců v Unii, a údajů týkajících se všech výrobců v Unii a získaných z ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele hodnotila Komise na základě údajů získaných z odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(72)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele hodnotila Komise na základě makroekonomických údajů, které předložilo sdružení výrobců v Unii, a údajů týkajících se všech výrobců v Unii a získaných z ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele hodnotila Komise na základě údajů získaných z odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (73) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (74) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

5.5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

5.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (75) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 11 029 000 | 11 814 000 | 11 204 000 | 11 201 000 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 102 | 102 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 16 468 495 | 17 472 690 | 17 576 838 | 17 350 801 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 106 | 107 | 105 |
| Využití kapacity (%) | 67 | 68 | 64 | 65 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 95 | 96 |
| Zdroj: | Ověřené údaje poskytnuté sdružením výrobců v Unii |

(75)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

11 029 000

11 814 000

11 204 000

11 201 000

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

102

102

102

102

Výrobní kapacita (v tunách)

16 468 495

17 472 690

17 576 838

17 350 801

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

106

106

107

107

105

105

Využití kapacity (%)

67

68

64

65

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

95

95

96

96

Zdroj:

Zdroj:

Ověřené údaje poskytnuté sdružením výrobců v Unii

| (76) | Objem výroby výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšil o 2 %. V letech 2018 až 2019 se objem výroby zvýšil o 7 %. Během pandemie COVID-19 v roce 2020 se výroba v porovnání s rokem 2019 snížila o 5 % a v období přezkumného šetření zůstala stejná. |
| --- | --- |

(76)

Objem výroby výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšil o 2 %. V letech 2018 až 2019 se objem výroby zvýšil o 7 %. Během pandemie COVID-19 v roce 2020 se výroba v porovnání s rokem 2019 snížila o 5 % a v období přezkumného šetření zůstala stejná.

| (77) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 5 %. Využití kapacity se se snížilo ze 67 % v roce 2018 na 65 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(77)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 5 %. Využití kapacity se se snížilo ze 67 % v roce 2018 na 65 % v období přezkumného šetření.

5.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (78) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6 –


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 9 517 192 | 10 293 817 | 10 054 658 | 10 507 529 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 106 | 110 |
| Podíl na trhu (%) | 92 | 95 | 96 | 94 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Zdroj: | Databáze podle čl. 14 odst. 6 a ověřené údaje poskytnuté sdružením výrobců v Unii |

(78)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6 –

Tabulka 6 –

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

9 517 192

10 293 817

10 054 658

10 507 529

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

106

106

110

110

Podíl na trhu (%)

92

95

96

94

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

103

103

105

105

102

102

Zdroj:

Zdroj:

Databáze podle čl. 14 odst. 6 a ověřené údaje poskytnuté sdružením výrobců v Unii

| (79) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během posuzovaného období zvýšil o 10 %. V letech 2018 a 2019 vzrostl o 8 %, poté v roce 2020 mírně poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření dále vzrostl o 4 %. |
| --- | --- |

(79)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během posuzovaného období zvýšil o 10 %. V letech 2018 a 2019 vzrostl o 8 %, poté v roce 2020 mírně poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření dále vzrostl o 4 %.

| (80) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období mírně zvýšil, a to o 2 %. V letech 2018 až 2020 se zvýšil o 5 %, ale během období přezkumného šetření poklesl. |
| --- | --- |

(80)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období mírně zvýšil, a to o 2 %. V letech 2018 až 2020 se zvýšil o 5 %, ale během období přezkumného šetření poklesl.

5.5.2.3.   Růst

| (81) | Růst spotřeby v Unii během posuzovaného období činil 8 %. Výrobní odvětví Unie z tohoto nárůstu spotřeby profitovalo a během posuzovaného období dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu o 2 %. |
| --- | --- |

(81)

Růst spotřeby v Unii během posuzovaného období činil 8 %. Výrobní odvětví Unie z tohoto nárůstu spotřeby profitovalo a během posuzovaného období dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu o 2 %.

5.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (82) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 5 507 | 6 159 | 5 999 | 5 557 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 112 | 109 | 101 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 2 002 | 1 918 | 1 867 | 2 015 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 93 | 101 |
| Zdroj: | Ověřené údaje poskytnuté sdružením výrobců v Unii |

(82)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka č. 7

Tabulka č. 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

5 507

6 159

5 999

5 557

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

112

112

109

109

101

101

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

2 002

1 918

1 867

2 015

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

93

93

101

101

Zdroj:

Zdroj:

Ověřené údaje poskytnuté sdružením výrobců v Unii

| (83) | Počet zaměstnanců během posuzovaného období kolísal. V letech 2018 a 2019 se počet zaměstnanců zvýšil o 12 % a poté v roce 2020 a v období přezkumného šetření postupně klesal na úroveň mírně vyšší než v roce 2018. Produktivita se v letech 2018 až 2020 snížila o 7 % a od roku 2020 do období přezkumného šetření vzrostla o 8 %. V průběhu posuzovaného období produktivita vzrostla o 1 %. |
| --- | --- |

(83)

Počet zaměstnanců během posuzovaného období kolísal. V letech 2018 a 2019 se počet zaměstnanců zvýšil o 12 % a poté v roce 2020 a v období přezkumného šetření postupně klesal na úroveň mírně vyšší než v roce 2018. Produktivita se v letech 2018 až 2020 snížila o 7 % a od roku 2020 do období přezkumného šetření vzrostla o 8 %. V průběhu posuzovaného období produktivita vzrostla o 1 %.

5.5.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (84) | Dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření bylo výrazně nad úrovní de minimis, zatímco úroveň dovozu z Běloruska během období přezkumného šetření činila 1,9 % spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(84)

Dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření bylo výrazně nad úrovní de minimis, zatímco úroveň dovozu z Běloruska během období přezkumného šetření činila 1,9 % spotřeby v Unii.

de minimis

5.5.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

5.5.3.1.   Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

| (85) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) | 508 | 469 | 424 | 651 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 128 |
| Jednotkové výrobní náklady | 477 | 438 | 410 | 578 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 86 | 121 |
| Zdroj: | Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(85)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu)

508

469

424

651

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

128

128

Jednotkové výrobní náklady

477

438

410

578

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

86

86

121

121

Zdroj:

Zdroj:

Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (86) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v letech 2018 až 2020 snížily o 17 %, což odráží pokles jednotkových výrobních nákladů. V období přezkumného šetření se ceny ve srovnání s rokem 2020 zvýšily o 45 %. Zvýšení cen bylo způsobeno zvýšením jednotkových výrobních nákladů a zvýšením poptávky po oživení po pandemii COVID-19. |
| --- | --- |

(86)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v letech 2018 až 2020 snížily o 17 %, což odráží pokles jednotkových výrobních nákladů. V období přezkumného šetření se ceny ve srovnání s rokem 2020 zvýšily o 45 %. Zvýšení cen bylo způsobeno zvýšením jednotkových výrobních nákladů a zvýšením poptávky po oživení po pandemii COVID-19.

| (87) | Stávající antidumpingová cla umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost se současnou úrovní cen, neboť, jak je vysvětleno v 64. bodě odůvodnění, jednotkové náklady výrobců v Unii byly během celého posuzovaného období vyšší než průměrná cena dovozu z Běloruska. |
| --- | --- |

(87)

Stávající antidumpingová cla umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost se současnou úrovní cen, neboť, jak je vysvětleno v 64. bodě odůvodnění, jednotkové náklady výrobců v Unii byly během celého posuzovaného období vyšší než průměrná cena dovozu z Běloruska.

5.5.3.2.   Náklady práce

| (88) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR) | 41 477 | 41 434 | 40 137 | 42 622 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Zdroj: | Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(88)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR)

41 477

41 434

40 137

42 622

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

97

97

103

103

Zdroj:

Zdroj:

Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (89) | Průměrné náklady práce na zaměstnance výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 3 %, přičemž v roce 2020 dočasně klesly o 3 %, zejména z důvodu ukončení výroby v důsledku pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(89)

Průměrné náklady práce na zaměstnance výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 3 %, přičemž v roce 2020 dočasně klesly o 3 %, zejména z důvodu ukončení výroby v důsledku pandemie COVID-19.

5.5.3.3.   Zásoby

| (90) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 186 048 | 181 490 | 170 626 | 193 376 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 92 | 104 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 10,2 | 9,6 | 9,6 | 9,7 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |
| Zdroj: | Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(90)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

186 048

181 490

170 626

193 376

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

92

92

104

104

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

10,2

9,6

9,6

9,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

93

93

95

95

Zdroj:

Zdroj:

Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (91) | Během posuzovaného období vzrostly zásoby o 4 %. |
| --- | --- |

(91)

Během posuzovaného období vzrostly zásoby o 4 %.

5.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (92) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 8,4 | 5,0 | 4,9 | 15,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 60 | 58 | 183 |
| Peněžní tok (v EUR) | 77 870 905 | 63 476 067 | 41 354 068 | 109 174 968 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 82 | 53 | 140 |
| Investice (v EUR) | 21 227 319 | 15 647 296 | 17 870 081 | 18 838 367 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 74 | 84 | 89 |
| Návratnost investic (%) | 102 | 69 | 51 | 215 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 68 | 50 | 211 |
| Zdroj: | Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(92)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

8,4

5,0

4,9

15,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

60

60

58

58

183

183

Peněžní tok (v EUR)

77 870 905

63 476 067

41 354 068

109 174 968

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

82

82

53

53

140

140

Investice (v EUR)

21 227 319

15 647 296

17 870 081

18 838 367

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

74

74

84

84

89

89

Návratnost investic (%)

102

69

51

215

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

68

68

50

50

211

211

Zdroj:

Zdroj:

Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (93) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se v letech 2018 až 2020 snížila z 8,4 % na 4,9 %, načež následoval prudký nárůst mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření na 15,3 %. Vzhledem k nárůstu poptávky během období přezkumného šetření, ke kterému došlo díky hospodářskému oživení po pandemii COVID-19, mohlo výrobní odvětví Unie zvyšovat své ceny rychleji, než rostly výrobní náklady, což vedlo ke zvýšení ziskovosti. Zavedená antidumpingová cla umožnila výrobnímu odvětví Unie vrátit se ke zdravé obchodní situaci. Během posuzovaného období byla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyšší než cílový zisk stanovený během původního šetření (4,8 %). |
| --- | --- |

(93)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se v letech 2018 až 2020 snížila z 8,4 % na 4,9 %, načež následoval prudký nárůst mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření na 15,3 %. Vzhledem k nárůstu poptávky během období přezkumného šetření, ke kterému došlo díky hospodářskému oživení po pandemii COVID-19, mohlo výrobní odvětví Unie zvyšovat své ceny rychleji, než rostly výrobní náklady, což vedlo ke zvýšení ziskovosti. Zavedená antidumpingová cla umožnila výrobnímu odvětví Unie vrátit se ke zdravé obchodní situaci. Během posuzovaného období byla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyšší než cílový zisk stanovený během původního šetření (4,8 %).

| (94) | Šetření ukázalo, že období přezkumného šetření se vyznačovalo výjimečnými okolnostmi spojenými s rozšířením pandemie COVID-19, přičemž poté následovalo rychlé hospodářské oživení. Zejména v roce 2020 došlo na trhu Unie s betonářskou ocelí v důsledku onemocnění COVID-19 k velkému narušení trhu a mimořádným volatilitám. V první polovině roku 2020 byla výroba kvůli nedostatku objednávek dočasně zastavena. V pozdější fázi, ve druhé polovině roku 2020 a v období přezkumného šetření, se ziskovost výrobců betonářské oceli v Unii zlepšila, neboť poptávka se nadále zotavovala rychleji, než se očekávalo. V tomto ohledu bylo zlepšení ziskovosti výrobců v Unii během období přezkumného šetření pravděpodobně dočasné povahy, neboť bylo způsobeno především mimořádně rychlým a silným nárůstem poptávky, který vedl k vyšším úrovním cen. |
| --- | --- |

(94)

Šetření ukázalo, že období přezkumného šetření se vyznačovalo výjimečnými okolnostmi spojenými s rozšířením pandemie COVID-19, přičemž poté následovalo rychlé hospodářské oživení. Zejména v roce 2020 došlo na trhu Unie s betonářskou ocelí v důsledku onemocnění COVID-19 k velkému narušení trhu a mimořádným volatilitám. V první polovině roku 2020 byla výroba kvůli nedostatku objednávek dočasně zastavena. V pozdější fázi, ve druhé polovině roku 2020 a v období přezkumného šetření, se ziskovost výrobců betonářské oceli v Unii zlepšila, neboť poptávka se nadále zotavovala rychleji, než se očekávalo. V tomto ohledu bylo zlepšení ziskovosti výrobců v Unii během období přezkumného šetření pravděpodobně dočasné povahy, neboť bylo způsobeno především mimořádně rychlým a silným nárůstem poptávky, který vedl k vyšším úrovním cen.

| (95) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v reakci na sice nižší ziskovost zvýšil o 40 %, což opět odráží pozitivní účinek antidumpingových cel a výjimečné okolnosti v období přezkumného šetření, které jsou popsány v 94. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(95)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v reakci na sice nižší ziskovost zvýšil o 40 %, což opět odráží pozitivní účinek antidumpingových cel a výjimečné okolnosti v období přezkumného šetření, které jsou popsány v 94. bodě odůvodnění.

| (96) | Úroveň investic se v posuzovaném období snížila o 11 %. |
| --- | --- |

(96)

Úroveň investic se v posuzovaném období snížila o 11 %.

| (97) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. V letech 2018 až 2020 se snížila ze 102 % na 51 % a mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla. Celkově se návratnost investic během posuzovaného období více než zdvojnásobila. |
| --- | --- |

(97)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. V letech 2018 až 2020 se snížila ze 102 % na 51 % a mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla. Celkově se návratnost investic během posuzovaného období více než zdvojnásobila.

5.6.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (98) | Většina ukazatelů újmy, jako je objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, ziskovost a peněžní tok v Unii, se během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Ačkoli ukazatele, jako jsou konečný stav zásob a investice, vykazovaly během tohoto období záporný trend, jejich absolutní úrovně jsou uspokojivé, a nenaznačovaly tedy známky podstatné újmy. |
| --- | --- |

(98)

Většina ukazatelů újmy, jako je objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, ziskovost a peněžní tok v Unii, se během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Ačkoli ukazatele, jako jsou konečný stav zásob a investice, vykazovaly během tohoto období záporný trend, jejich absolutní úrovně jsou uspokojivé, a nenaznačovaly tedy známky podstatné újmy.

| (99) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie se zotavilo z předchozí újmy a během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(99)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie se zotavilo z předchozí újmy a během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (100) | Komise v 99. bodě odůvodnění učinila závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy působené dumpingovým dovozem z Běloruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(100)

Komise v 99. bodě odůvodnění učinila závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy působené dumpingovým dovozem z Běloruska, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (101) | Aby Komise zjistila, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země, přezkoumala: i) výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Bělorusku a ii) pravděpodobné cenové úrovně dovozu z Běloruska a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(101)

Aby Komise zjistila, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země, přezkoumala: i) výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Bělorusku a ii) pravděpodobné cenové úrovně dovozu z Běloruska a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

6.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku

Výrobní kapacita a volná kapacita v Bělorusku

| (102) | Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění výše, volná kapacita v Bělorusku byla odhadnuta na více než 900 000 tun, což představovalo více než 8 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Tato volná kapacita mohla být použita pro dodávky na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(102)

Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění výše, volná kapacita v Bělorusku byla odhadnuta na více než 900 000 tun, což představovalo více než 8 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Tato volná kapacita mohla být použita pro dodávky na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

6.2.   Atraktivita trhu Unie, pravděpodobné cenové úrovně dovozu z Běloruska a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

Atraktivita trhu Unie, pravděpodobné cenové úrovně dovozu z Běloruska a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (103) | Jak je uvedeno ve 44. až 46. bodě odůvodnění, pokud jde o velikost, ceny a zeměpisnou blízkost, trh Unie zůstal pro běloruské vyvážející výrobce atraktivní. |
| --- | --- |

(103)

Jak je uvedeno ve 44. až 46. bodě odůvodnění, pokud jde o velikost, ceny a zeměpisnou blízkost, trh Unie zůstal pro běloruské vyvážející výrobce atraktivní.

| (104) | Komise analyzovala cenovou úroveň běloruského dovozu do Unie. Při neexistenci antidumpingových cel byly vážené průměrné běloruské dovozní ceny během celého posuzovaného období výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byl dovoz z Běloruska (10) o 13 % až 15 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho, jak je vysvětleno v 64. a 87. bodě odůvodnění, byla úroveň cen běloruského dovozu dokonce nižší než výrobní náklady v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, trh Unie by byl pro Bělorusko ještě atraktivnější. |
| --- | --- |

(104)

Komise analyzovala cenovou úroveň běloruského dovozu do Unie. Při neexistenci antidumpingových cel byly vážené průměrné běloruské dovozní ceny během celého posuzovaného období výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byl dovoz z Běloruska (10) o 13 % až 15 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho, jak je vysvětleno v 64. a 87. bodě odůvodnění, byla úroveň cen běloruského dovozu dokonce nižší než výrobní náklady v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, trh Unie by byl pro Bělorusko ještě atraktivnější.

10

| (105) | Podobně se Komise domnívala, že pro účely posouzení dopadu budoucího dovozu na situaci výrobního odvětví Unie by cenové úrovně běloruského vývozu na třetí trhy byly přiměřeným ukazatelem budoucích cenových úrovní na trhu Unie. |
| --- | --- |

(105)

Podobně se Komise domnívala, že pro účely posouzení dopadu budoucího dovozu na situaci výrobního odvětví Unie by cenové úrovně běloruského vývozu na třetí trhy byly přiměřeným ukazatelem budoucích cenových úrovní na trhu Unie.

| (106) | Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění výše, Komise analyzovala cenovou úroveň běloruského vývozu na třetí trhy a zjistila, že tyto vývozní ceny jsou ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie výrazně nižší (15 %). Proto je trh Unie z hlediska cen pro běloruské výrobce i nadále velmi atraktivní. |
| --- | --- |

(106)

Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění výše, Komise analyzovala cenovou úroveň běloruského vývozu na třetí trhy a zjistila, že tyto vývozní ceny jsou ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie výrazně nižší (15 %). Proto je trh Unie z hlediska cen pro běloruské výrobce i nadále velmi atraktivní.

| (107) | S ohledem na výše uvedené a v případě, že by čelili nárůstu levného dovozu z Běloruska, byli by výrobci v Unii ve snaze udržet si objem prodeje a podíl na trhu nuceni snížit své ceny. To by mělo dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví, která by se zhoršila. |
| --- | --- |

(107)

S ohledem na výše uvedené a v případě, že by čelili nárůstu levného dovozu z Běloruska, byli by výrobci v Unii ve snaze udržet si objem prodeje a podíl na trhu nuceni snížit své ceny. To by mělo dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví, která by se zhoršila.

| (108) | Na druhé straně, pokud by výrobní odvětví Unie zachovalo své současné cenové úrovně, mělo by to téměř okamžitý negativní dopad na jeho objem prodeje a výroby, jakož i podíl na trhu. Kromě toho by pokles objemu výroby vedl ke zvýšení kusových výrobních nákladů v důsledku snížení přínosů z úspor z rozsahu. To by dále zhoršilo ziskovost výrobního odvětví Unie. V případě ztráty ziskovosti by výrobní odvětví Unie nebylo schopno realizovat nezbytné investice. V konečném důsledku by to také vedlo ke ztrátě pracovních míst a hrozilo by uzavírání výrobních linek. |
| --- | --- |

(108)

Na druhé straně, pokud by výrobní odvětví Unie zachovalo své současné cenové úrovně, mělo by to téměř okamžitý negativní dopad na jeho objem prodeje a výroby, jakož i podíl na trhu. Kromě toho by pokles objemu výroby vedl ke zvýšení kusových výrobních nákladů v důsledku snížení přínosů z úspor z rozsahu. To by dále zhoršilo ziskovost výrobního odvětví Unie. V případě ztráty ziskovosti by výrobní odvětví Unie nebylo schopno realizovat nezbytné investice. V konečném důsledku by to také vedlo ke ztrátě pracovních míst a hrozilo by uzavírání výrobních linek.

| (109) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je ovlivněn balíčky sankcí vůči Rusku a Bělorusku, avšak jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění, stávající situaci nelze považovat za trvalou. Komise zjistila, že sankce nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. |
| --- | --- |

(109)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je ovlivněn balíčky sankcí vůči Rusku a Bělorusku, avšak jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění, stávající situaci nelze považovat za trvalou. Komise zjistila, že sankce nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření.

6.3.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

| (110) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke značnému navýšení dumpingového dovozu z Běloruska za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(110)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke značnému navýšení dumpingového dovozu z Běloruska za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (111) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (112) | Jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění výše, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by pravděpodobně čelilo zvýšené nekalé soutěži ze strany běloruských výrobců, která by s největší pravděpodobností zastavila pokračující oživování výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(112)

Jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění výše, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by pravděpodobně čelilo zvýšené nekalé soutěži ze strany běloruských výrobců, která by s největší pravděpodobností zastavila pokračující oživování výrobního odvětví Unie.

| (113) | Komise tak dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(113)

Komise tak dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

7.2.   Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

| (114) | Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu a během šetření se nepřihlásil žádný dovozce. Ačkoli nebylo možné vyloučit, že uložení opatření mělo negativní dopad na jejich činnost, nebyli dovozci závislí na Bělorusku a mohli odebírat výrobek, který je předmětem přezkumu, z jiných zemí, jako např. z Norska a Turecka. Komise proto vyvodila závěr, že z hlediska dovozců neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neprodloužení stávajících opatření. |
| --- | --- |

(114)

Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu a během šetření se nepřihlásil žádný dovozce. Ačkoli nebylo možné vyloučit, že uložení opatření mělo negativní dopad na jejich činnost, nebyli dovozci závislí na Bělorusku a mohli odebírat výrobek, který je předmětem přezkumu, z jiných zemí, jako např. z Norska a Turecka. Komise proto vyvodila závěr, že z hlediska dovozců neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neprodloužení stávajících opatření.

7.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (115) | Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu a během šetření se nepřihlásil žádný uživatel. Nic tedy nehovoří proti platnosti závěru, ke kterému se dospělo v původním šetření (11), a nic nenasvědčuje tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na uživatele převažující nad pozitivním dopadem opatření. |
| --- | --- |

(115)

Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu a během šetření se nepřihlásil žádný uživatel. Nic tedy nehovoří proti platnosti závěru, ke kterému se dospělo v původním šetření (11), a nic nenasvědčuje tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na uživatele převažující nad pozitivním dopadem opatření.

11

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (116) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz betonářské oceli pocházející z Běloruska nebyla zachována. |
| --- | --- |

(116)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby stávající opatření uložená na dovoz betonářské oceli pocházející z Běloruska nebyla zachována.

8.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (117) | Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu, obnovení újmy a zájmu Unie, by měla být antidumpingová opatření týkající se betonářské oceli z Běloruska zachována. |
| --- | --- |

(117)

Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu, obnovení újmy a zájmu Unie, by měla být antidumpingová opatření týkající se betonářské oceli z Běloruska zachována.

| (118) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (12), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(118)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (12), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

12

Úředního věstníku Evropské unie

| (119) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(119)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu, vyrobených ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracovaných, též po válcování kroucených, s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 a ex 7214 99 95 (kódy TARIC 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510), pocházejících z Běloruska. Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry jsou vyloučeny. Jiné dlouhé výrobky, jako jsou tyče kruhového průřezu, jsou vyloučeny.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 10,6 %.

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení komise (EU) 2017/1019 ze dne 16. června 2017 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky (Úř. věst. L 155, 17.6.2017, s. 6).

2

(3)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření (Úř. věst. C 372, 16.9.2021, s. 9).

3

(4)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz betonářské oceli pocházející z Běloruské republiky (Úř. věst. C 231, 15.6.2022, s. 21).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2607.

6

(7)  Vyvážející výrobce: https://eng.belsteel.com/about/rolling-production.php

7

(8)  Databáze skupiny CRU: https://www.crugroup.com/

8

(9)  Náklady po dovozu byly v původním šetření stanoveny na úrovni 2 %.

9

(10)  Pokud by byly zahrnuty náklady po dovozu ve výši 2 %, cenový rozdíl by činil 11,8 % – 12 %, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění.

10

(11)  Celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Běloruska.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

---

ROZHODNUTÍ

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/34

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1051

ze dne 22. května 2023,

kterým se mění rozhodnutí (EU) 2019/1754 o přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Lisabonská dohoda na ochranu označení původu a o jejich mezinárodním zápisu ze dne 31. října 1958 (dále jen „Lisabonská dohoda“) je smlouva spravovaná Světovou organizací duševního vlastnictví (WIPO). Lisabonská dohoda vytváří zvláštní unii (dále jen „Zvláštní unie“) v rámci Unie na ochranu průmyslového vlastnictví. Může k ní přistoupit kterákoliv ze smluvních stran Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví, která byla podepsána v Paříži dne 20. března 1883. Její smluvní strany mají chránit na svém území označení původu produktů ostatních smluvních stran, která jsou uznávána a chráněna z tohoto titulu v zemi původu a zapsána u Mezinárodního úřadu WIPO, pokud ve lhůtě jednoho roku ode dne přijetí žádosti o zápis neprohlásí, že nemohou ochranu zajistit. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonská dohoda na ochranu označení původu a o jejich mezinárodním zápisu ze dne 31. října 1958 (dále jen „Lisabonská dohoda“) je smlouva spravovaná Světovou organizací duševního vlastnictví (WIPO). Lisabonská dohoda vytváří zvláštní unii (dále jen „Zvláštní unie“) v rámci Unie na ochranu průmyslového vlastnictví. Může k ní přistoupit kterákoliv ze smluvních stran Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví, která byla podepsána v Paříži dne 20. března 1883. Její smluvní strany mají chránit na svém území označení původu produktů ostatních smluvních stran, která jsou uznávána a chráněna z tohoto titulu v zemi původu a zapsána u Mezinárodního úřadu WIPO, pokud ve lhůtě jednoho roku ode dne přijetí žádosti o zápis neprohlásí, že nemohou ochranu zajistit.

| (2) | Smluvními stranami Lisabonské dohody je sedm členských států, totiž Bulharsko, Česko, Francie, Itálie, Maďarsko, Portugalsko a Slovensko. Samotná Unie stranou Lisabonské dohody není, jelikož k ní mohou přistoupit pouze země. |
| --- | --- |

(2)

Smluvními stranami Lisabonské dohody je sedm členských států, totiž Bulharsko, Česko, Francie, Itálie, Maďarsko, Portugalsko a Slovensko. Samotná Unie stranou Lisabonské dohody není, jelikož k ní mohou přistoupit pouze země.

| (3) | Po přezkumu Lisabonské dohody přijala diplomatická konference WIPO dne 20. května 2015 Ženevský akt Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (1) (dále jen „Ženevský akt“). Ženevský akt rozšiřuje ochranu označení původu na všechna zeměpisná označení a umožňuje mezivládním organizacím stát se jeho smluvními stranami. |
| --- | --- |

(3)

Po přezkumu Lisabonské dohody přijala diplomatická konference WIPO dne 20. května 2015 Ženevský akt Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (1) (dále jen „Ženevský akt“). Ženevský akt rozšiřuje ochranu označení původu na všechna zeměpisná označení a umožňuje mezivládním organizacím stát se jeho smluvními stranami.

| (4) | Rozsudkem ze dne 25. října 2017 (2) Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) rozhodl, že jednání o Ženevském aktu spadá do výlučné pravomoci svěřené Unii čl. 3 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v oblasti společné obchodní politiky uvedené v čl. 207 odst. 1 této smlouvy. |
| --- | --- |

(4)

Rozsudkem ze dne 25. října 2017 (2) Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) rozhodl, že jednání o Ženevském aktu spadá do výlučné pravomoci svěřené Unii čl. 3 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v oblasti společné obchodní politiky uvedené v čl. 207 odst. 1 této smlouvy.

| (5) | Dne 27. července 2018 předložila Komise na základě článku 207 a čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování EU návrh rozhodnutí Rady o přistoupení Unie k Ženevskému aktu. S ohledem na výlučnou pravomoc Unie, pokud jde o jednání o Ženevském aktu, tento návrh stanovil, že k němu přistoupí pouze Unie. |
| --- | --- |

(5)

Dne 27. července 2018 předložila Komise na základě článku 207 a čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování EU návrh rozhodnutí Rady o přistoupení Unie k Ženevskému aktu. S ohledem na výlučnou pravomoc Unie, pokud jde o jednání o Ženevském aktu, tento návrh stanovil, že k němu přistoupí pouze Unie.

| (6) | V souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy o fungování EU Rada dne 7. října 2019 rozhodnutí (EU) 2019/1754 (3) o přistoupení Unie k Ženevskému aktu jednomyslně přijala. Článek 3 rozhodnutí (EU) 2019/1754 stanoví, že členské státy, které si to přejí, se zmocňují, aby společně s Unií Ženevský akt ratifikovaly nebo k němu případně přistoupily, a to v zájmu Unie a v plném souladu s její výlučnou pravomocí. Článek 4 rozhodnutí (EU) 2019/1754 stanoví, že ve Zvláštní unii jsou Unie a kterékoliv členské státy, které Ženevský akt ratifikují nebo k němu přistupují, zastupovány Komisí v souladu s čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Článek 4 rozhodnutí (EU) 2019/1754 dále stanoví, že Unie je odpovědná za zajištění výkonu práv a plnění závazků Unie a členských států, které Ženevský akt ratifikují nebo k němu přistoupí. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy o fungování EU Rada dne 7. října 2019 rozhodnutí (EU) 2019/1754 (3) o přistoupení Unie k Ženevskému aktu jednomyslně přijala. Článek 3 rozhodnutí (EU) 2019/1754 stanoví, že členské státy, které si to přejí, se zmocňují, aby společně s Unií Ženevský akt ratifikovaly nebo k němu případně přistoupily, a to v zájmu Unie a v plném souladu s její výlučnou pravomocí. Článek 4 rozhodnutí (EU) 2019/1754 stanoví, že ve Zvláštní unii jsou Unie a kterékoliv členské státy, které Ženevský akt ratifikují nebo k němu přistupují, zastupovány Komisí v souladu s čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Článek 4 rozhodnutí (EU) 2019/1754 dále stanoví, že Unie je odpovědná za zajištění výkonu práv a plnění závazků Unie a členských států, které Ženevský akt ratifikují nebo k němu přistoupí.

| (7) | V prohlášení zaneseném do zápisu z jednání Rady k přijetí rozhodnutí (EU) 2019/1754 vznesla Komise námitku proti možnosti, aby všechny členské státy, které si to přejí, byly společně s Unií zmocněny k ratifikaci Ženevského aktu nebo k přistoupení k němu. Komise však rovněž uvedla, že by byla ochotna souhlasit s tím, aby bylo sedmi členským státům, které již jsou stranami Lisabonské dohody a které již nechaly podle této dohody zapsat mnoho práv duševního vlastnictví, uděleno zmocnění přistoupit k Ženevskému aktu v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(7)

V prohlášení zaneseném do zápisu z jednání Rady k přijetí rozhodnutí (EU) 2019/1754 vznesla Komise námitku proti možnosti, aby všechny členské státy, které si to přejí, byly společně s Unií zmocněny k ratifikaci Ženevského aktu nebo k přistoupení k němu. Komise však rovněž uvedla, že by byla ochotna souhlasit s tím, aby bylo sedmi členským státům, které již jsou stranami Lisabonské dohody a které již nechaly podle této dohody zapsat mnoho práv duševního vlastnictví, uděleno zmocnění přistoupit k Ženevskému aktu v zájmu Unie.

| (8) | Ženevský akt vstoupil v platnost dne 26. února 2020, tři měsíce poté, co Unie uložila svou listinu o přistoupení, čímž se počet stran zvýšil na požadovaných pět. |
| --- | --- |

(8)

Ženevský akt vstoupil v platnost dne 26. února 2020, tři měsíce poté, co Unie uložila svou listinu o přistoupení, čímž se počet stran zvýšil na požadovaných pět.

| (9) | Dne 17. ledna 2020 podala Komise na základě článku 263 Smlouvy o fungování EU žalobu žádající o částečné zrušení rozhodnutí (EU) 2019/1754 z důvodu porušení čl. 218 odst. 6 a čl. 293 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, zásady svěření pravomocí stanovené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o EU, zásady institucionální rovnováhy a práva podnětu Komise, a alternativně z důvodu porušení čl. 2 odst. 1 a článku 207 Smlouvy o fungování EU a povinnosti uvést odůvodnění. |
| --- | --- |

(9)

Dne 17. ledna 2020 podala Komise na základě článku 263 Smlouvy o fungování EU žalobu žádající o částečné zrušení rozhodnutí (EU) 2019/1754 z důvodu porušení čl. 218 odst. 6 a čl. 293 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, zásady svěření pravomocí stanovené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o EU, zásady institucionální rovnováhy a práva podnětu Komise, a alternativně z důvodu porušení čl. 2 odst. 1 a článku 207 Smlouvy o fungování EU a povinnosti uvést odůvodnění.

| (10) | Ačkoliv Komise požádala Soudní dvůr, aby zrušil rozhodnutí (EU) 2019/1754 v rozsahu, v němž opravňuje všechny členské státy k přistoupení k Ženevskému aktu. Požádala však rovněž Soudní dvůr, aby zachoval účinky těch částí rozhodnutí, jejichž zrušení navrhovala, a to zejména jakékoli využití uděleného zmocnění přistoupit k Ženevskému aktu, jež bylo přede dnem vynesení rozsudku uplatněno sedmi členskými státy, které již jsou stranami Lisabonské dohody. Komise uvedla, že by mohla výjimečně akceptovat kompromis, na jehož základě sedm členských států, které jsou stranami Lisabonské dohody, přistoupí k Ženevskému aktu, s cílem předejít problémům týkajícím se kontinuity práv. |
| --- | --- |

(10)

Ačkoliv Komise požádala Soudní dvůr, aby zrušil rozhodnutí (EU) 2019/1754 v rozsahu, v němž opravňuje všechny členské státy k přistoupení k Ženevskému aktu. Požádala však rovněž Soudní dvůr, aby zachoval účinky těch částí rozhodnutí, jejichž zrušení navrhovala, a to zejména jakékoli využití uděleného zmocnění přistoupit k Ženevskému aktu, jež bylo přede dnem vynesení rozsudku uplatněno sedmi členskými státy, které již jsou stranami Lisabonské dohody. Komise uvedla, že by mohla výjimečně akceptovat kompromis, na jehož základě sedm členských států, které jsou stranami Lisabonské dohody, přistoupí k Ženevskému aktu, s cílem předejít problémům týkajícím se kontinuity práv.

| (11) | Svým rozsudkem ze dne 22. listopadu 2022 (4) Soudní dvůr zrušil článek 3 a v rozsahu, v němž obsahuje odkazy na členské státy, článek 4 rozhodnutí (EU) 2019/1754. |
| --- | --- |

(11)

Svým rozsudkem ze dne 22. listopadu 2022 (4) Soudní dvůr zrušil článek 3 a v rozsahu, v němž obsahuje odkazy na členské státy, článek 4 rozhodnutí (EU) 2019/1754.

| (12) | V uvedeném rozsudku ze dne 22. listopadu 2022 Soudní dvůr rovněž uznal nutnost zachovat senioritu a kontinuitu ochrany označení původu zapsaných na základě Lisabonské dohody v sedmi členských státech, které jsou již smluvními stranami této dohody, zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi Unií a členskými státy uvedenou v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o EU za účelem ochrany nabytých práv plynoucích z těchto národních zápisů. Soudní dvůr tak rozhodl, že by účinky zrušených částí rozhodnutí (EU) 2019/1754 měly být zachovány pro členské státy, které již zmocnění k ratifikaci Ženevského aktu nebo přistoupení k němu využily, dokud v přiměřené lhůtě nepřesahující šest měsíců ode dne vynesení zmíněného rozsudku nevstoupí v platnost nové rozhodnutí Rady. |
| --- | --- |

(12)

V uvedeném rozsudku ze dne 22. listopadu 2022 Soudní dvůr rovněž uznal nutnost zachovat senioritu a kontinuitu ochrany označení původu zapsaných na základě Lisabonské dohody v sedmi členských státech, které jsou již smluvními stranami této dohody, zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi Unií a členskými státy uvedenou v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o EU za účelem ochrany nabytých práv plynoucích z těchto národních zápisů. Soudní dvůr tak rozhodl, že by účinky zrušených částí rozhodnutí (EU) 2019/1754 měly být zachovány pro členské státy, které již zmocnění k ratifikaci Ženevského aktu nebo přistoupení k němu využily, dokud v přiměřené lhůtě nepřesahující šest měsíců ode dne vynesení zmíněného rozsudku nevstoupí v platnost nové rozhodnutí Rady.

| (13) | Vzhledem k výlučné pravomoci Unie a možnosti Unie přistoupit k Ženevskému aktu může být členským státům povoleno v zájmu Unie přistoupit k Ženevskému aktu společně s Unií pouze za určitých přísně odůvodněných a zvláštních okolností. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k výlučné pravomoci Unie a možnosti Unie přistoupit k Ženevskému aktu může být členským státům povoleno v zájmu Unie přistoupit k Ženevskému aktu společně s Unií pouze za určitých přísně odůvodněných a zvláštních okolností.

| (14) | Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 (5) stanoví přechodná ustanovení pro označení původu pocházející z členských států, která jsou již zapsána podle Lisabonské dohody. Na základě těchto ustanovení oznámilo sedm členských států, které jsou stranami Lisabonské dohody, Komisi do 14. listopadu 2022 své rozhodnutí požádat o mezinárodní zápis označení původu, která jsou již zapsána podle Lisabonské dohody, i podle Ženevského aktu. |
| --- | --- |

(14)

Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 (5) stanoví přechodná ustanovení pro označení původu pocházející z členských států, která jsou již zapsána podle Lisabonské dohody. Na základě těchto ustanovení oznámilo sedm členských států, které jsou stranami Lisabonské dohody, Komisi do 14. listopadu 2022 své rozhodnutí požádat o mezinárodní zápis označení původu, která jsou již zapsána podle Lisabonské dohody, i podle Ženevského aktu.

| (15) | S ohledem na tyto zvláštní okolnosti je vhodné změnit rozhodnutí (EU) 2019/1754 s cílem zmocnit při plném respektování výlučné pravomoci Unie sedm členských států, které byly členy Lisabonské dohody před vstupem Ženevského aktu v platnost, aby rovněž ratifikovaly Ženevský akt nebo k němu přistoupily, a to přesně v rozsahu, v jakém je to nezbytné k zachování seniority a kontinuity ochrany označení původu, která již byla těmito členskými státy podle Lisabonské dohody zapsána. |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na tyto zvláštní okolnosti je vhodné změnit rozhodnutí (EU) 2019/1754 s cílem zmocnit při plném respektování výlučné pravomoci Unie sedm členských států, které byly členy Lisabonské dohody před vstupem Ženevského aktu v platnost, aby rovněž ratifikovaly Ženevský akt nebo k němu přistoupily, a to přesně v rozsahu, v jakém je to nezbytné k zachování seniority a kontinuity ochrany označení původu, která již byla těmito členskými státy podle Lisabonské dohody zapsána.

| (16) | Rozhodnutí (EU) 2019/1754 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(16)

Rozhodnutí (EU) 2019/1754 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny rozhodnutí (EU) 2019/1754

Rozhodnutí (EU) 2019/1754 se mění takto:

| 1) | Článek 3 se nahrazuje tímto:

  „Členské státy, které byly stranami Lisabonské dohody ke dni 26. února 2020, totiž Bulharsko, Česko, Francie, Itálie, Maďarsko, Portugalsko a Slovensko, se při plném respektování výlučné pravomoci Unie zmocňují, aby společně s Unií ratifikovaly Ženevský akt nebo k němu přistoupily, a to přesně v rozsahu, v jakém je jejich přistoupení nezbytné k zachování seniority a kontinuity ochrany označení původu již zapsaných uvedenými členskými státy podle Lisabonské dohody v zájmu Unie a ke splnění povinností stanovených v článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 (*1).

  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 ze dne 23. října 2019 o opatřeních Unie po jejím přistoupení k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (Úř. věst. L 271, 24.10.2019, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Členské státy, které byly stranami Lisabonské dohody ke dni 26. února 2020, totiž Bulharsko, Česko, Francie, Itálie, Maďarsko, Portugalsko a Slovensko, se při plném respektování výlučné pravomoci Unie zmocňují, aby společně s Unií ratifikovaly Ženevský akt nebo k němu přistoupily, a to přesně v rozsahu, v jakém je jejich přistoupení nezbytné k zachování seniority a kontinuity ochrany označení původu již zapsaných uvedenými členskými státy podle Lisabonské dohody v zájmu Unie a ke splnění povinností stanovených v článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 (*1).

*1

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 ze dne 23. října 2019 o opatřeních Unie po jejím přistoupení k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (Úř. věst. L 271, 24.10.2019, s. 1).“
  "

*1

| 2) | V čl. 4 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Ve Zvláštní unii jsou Unie a členské státy, které Ženevský akt ratifikovaly nebo k němu přistoupily podle článku 3 tohoto rozhodnutí, zastupovány Komisí v souladu s čl. 17 odst. 1 Smlouvy o EU. Unie odpovídá za zajištění výkonu práv a plnění závazků Unie podle článku 3 tohoto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

2)

V čl. 4 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Ve Zvláštní unii jsou Unie a členské státy, které Ženevský akt ratifikovaly nebo k němu přistoupily podle článku 3 tohoto rozhodnutí, zastupovány Komisí v souladu s čl. 17 odst. 1 Smlouvy o EU. Unie odpovídá za zajištění výkonu práv a plnění závazků Unie podle článku 3 tohoto rozhodnutí.“

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 22. května 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. BUSCH

---

(1)  
  Úř. věst. L 271, 24.10.2019, s. 15.

1

(2)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 25. října 2017, Komise v. Rada (Revidovaná Lisabonská dohoda), C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798.

2

Komise v. Rada (Revidovaná Lisabonská dohoda)

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1754 ze dne 7. října 2019 o přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (Úř. věst. L 271, 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. listopadu 2022, Komise v. Rada, C-24/20, ECLI:EU:C:2022:911.

4

Komise v. Rada

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1753 ze dne 23. října 2019 o opatřeních Unie po jejím přistoupení k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (Úř. věst. L 271, 24.10.2019, s. 1).

5

---

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/38

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1052

ze dne 22. května 2023

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve společném výboru zřízeném Dohodou o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonska, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonskem (1) (dále jen „dohoda“) byla jménem Unie schválena rozhodnutím Rady (EU) 2021/112 (2) a vstoupila v platnost dne 30. června 2021. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonskem (1) (dále jen „dohoda“) byla jménem Unie schválena rozhodnutím Rady (EU) 2021/112 (2) a vstoupila v platnost dne 30. června 2021.

| (2) | Ustanovení čl. 11 odst. 1 dohody stanoví, že se za účelem účinného provádění dohody zřizuje společný výbor stran. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 11 odst. 1 dohody stanoví, že se za účelem účinného provádění dohody zřizuje společný výbor stran.

| (3) | V čl. 11 odst. 3 dohody se dále stanoví, že společný výbor vypracuje a přijme svůj jednací řád. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 11 odst. 3 dohody se dále stanoví, že společný výbor vypracuje a přijme svůj jednací řád.

| (4) | Komise a Ministerstvo zahraničních věcí Japonska spolupracovaly na vypracování návrhu jednacího řádu. |
| --- | --- |

(4)

Komise a Ministerstvo zahraničních věcí Japonska spolupracovaly na vypracování návrhu jednacího řádu.

| (5) | Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve společném výboru k přijetí jednacího řádu společného výboru, neboť jednací řád bude pro Unii závazný. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve společném výboru k přijetí jednacího řádu společného výboru, neboť jednací řád bude pro Unii závazný.

| (6) | Postoj Unie ve společném výboru by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(6)

Postoj Unie ve společném výboru by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Postoj, který má být zaujat jménem Unie na prvním zasedání společného výboru zřízeného Dohodou o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonskem k přijetí jeho jednacího řádu, vychází z návrhu rozhodnutí společného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

2.   Drobné změny návrhu rozhodnutí společného výboru může zástupce Unie ve společném výboru odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 22. května 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. BUSCH

---

(1)  
  Úř. věst. L 229, 16.7.2020, s. 4.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/112, ze dne 25. ledna 2021 o uzavření Dohody o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonskem (Úř. věst. L 36, 2.2.2021, s. 1).

2

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SPOLEČNÉHO VÝBORU EU-JAPONSKO ZŘÍZENÉHO DOHODOU O BEZPEČNOSTI CIVILNÍHO LETECTVÍ MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM č. 1/...

ze dne...,

kterým se přijímá jeho jednací řád

SPOLEČNÝ VÝBOR EU-JAPONSKO,

s ohledem na Dohodu o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonskem, a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedené dohody,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Bod 1

Přijímá se jednací řád společného výboru přiložený k tomuto rozhodnutí.

Bod 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

V ... dne ....

Za Evropskou unii

Za Japonsko

---

PŘÍLOHA

SPOLEČNÝ VÝBOR STRAN DOHODY O BEZPEČNOSTI CIVILNÍHO LETECTVÍ MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM

Jednací řád

Bod 1

Definice

Pro účely tohoto jednacího řádu podle čl. 11 odst. 3 Dohody o bezpečnosti civilního letectví mezi Evropskou unií a Japonskem se rozumí:

| — | „stranou“ Evropská unie nebo Japonsko, |
| --- | --- |

—

„stranou“ Evropská unie nebo Japonsko,

| — | „oběma stranami“ Evropská unie a Japonsko. |
| --- | --- |

—

„oběma stranami“ Evropská unie a Japonsko.

Bod 2

Předsednictví a složení

1.   Společnému výboru společně předsedá zástupce Evropské unie a zástupce Japonska (dále jen „předsedové“).

2.   Evropskou unii zastupuje ve společném výboru Evropská komise, jíž je nápomocna Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví a kterou doprovázejí letecké úřady členských států Evropské unie.

3.   Japonsko je ve společném výboru zastoupeno ministerstvem zahraničních věcí a/nebo zastoupením Japonska při Evropské unii a je doprovázeno ministerstvem zemědělství, infrastruktury, dopravy a cestovního ruchu.

Bod 3

Zasedání

1.   Společný výbor se bude scházet pravidelně na žádost kterékoli ze stran.

2.   Místa zasedání se pokud možno střídají mezi Bruselem a Tokiem. Jakožto alternativa by mohly být organizovány diskuse prostřednictvím videokonference. Rozhodnutí a doporučení přijatá během videokonferencí mají stejnou platnost jako rozhodnutí a doporučení přijatá na fyzických zasedáních. Jakmile strany rozhodnou o datu a místě zasedání, za Evropskou unii svolá zasedání Evropská komise a za Japonsko ministerstvo zahraničních věcí.

3.   Nerozhodnou-li předsedové jinak, zasedání společného výboru jsou neveřejná. Po zasedání může být po vzájemném souhlasu předsedů vydána tisková zpráva.

4.   Jazykem zasedání a dokumentů je angličtina. Náklady na tlumočení nebo překlad do jiného jazyka nese strana, která o ně žádá.

Bod 4

Delegace

1.   Před každým zasedáním se strany vzájemně informují o plánovaném složení své delegace a jmenují své předsedy.

2.   Předsedové mohou ad hoc rozhodnout o přizvání třetích stran k účasti na zasedáních společného výboru jako pozorovatelů nebo za účelem poskytnutí informací o konkrétních záležitostech.

Bod 5

Sekretariát

Funkci tajemníků společného výboru zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník ministerstva zahraničních věcí.

Bod 6

Pořad jednání jednotlivých zasedání

1.   Předsedové stanoví vzájemnou dohodou předběžný pořad jednání každého zasedání. Tento předběžný pořad jednání a veškeré relevantní dokumenty pro zasedání předloží tajemníci účastníkům nejpozději patnáct pracovních dnů před datem zasedání.

2.   Společný výbor přijme pořad jednání na začátku každého zasedání. Pokud se na tom strany dohodnou, mohou být do pořadu jednání zahrnuty i body neuvedené na předběžném pořadu jednání.

3.   Předsedové mohou po dohodě změnit lhůtu pro předání dokumentů podle odstavce 1, včetně předběžného pořadu jednání, s cílem zohlednit požadavky vnitřních postupů některé strany nebo naléhavost konkrétní záležitosti.

Bod 7

Zápis

1.   Po každém zasedání společného výboru se vypracuje návrh zápisu z jednání. Zápis obsahuje rozhodnutí a doporučení, která byla přijata, a učiněné závěry.

2.   Schválený zápis z jednání podepíší předsedové a každá strana zaeviduje jeden originál nebo naskenovanou kopii. Elektronický podpis a archivace jsou možné.

Bod 8

Písemné řízení

Pokud je to nutné a odůvodněné, mohou být doporučení a rozhodnutí společného výboru přijímána písemným postupem. Za tímto účelem si předsedové vymění navrhovaná opatření, k nimž je společný výbor požádán o stanovisko, jež může být následně potvrzeno prostřednictvím výměny korespondence. Strany však mohou požádat o svolání společného výboru za účelem projednání určité otázky.

Bod 9

Jednání výboru

1.   Společný výbor vydává rozhodnutí a doporučení na základě konsenzu mezi stranami.

2.   Rozhodnutí a doporučení společného výboru se označují jako „rozhodnutí“ či „doporučení“, dále následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis jejich předmětu.

3.   Rozhodnutí a doporučení společného výboru podepisují předsedové.

4.   Rozhodnutí přijatá společným výborem provádějí strany v souladu se svými vlastními vnitřními postupy.

5.   Rozhodnutí přijatá společným výborem mohou strany zveřejnit ve svých příslušných sbírkách úředních aktů. Pokud se tak strany rozhodnou, mohou být doporučení nebo jakýkoli jiný akt přijatý společným výborem zveřejněny. Každá strana zaeviduje jeden originál nebo naskenovanou kopii všech rozhodnutí a doporučení.

Bod 10

Výdaje

1.   Každá smluvní strana hradí vlastní výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních společného výboru a zasedání v souladu s rozhodnutím a doporučeními společného výboru, včetně výdajů na zaměstnance, cestovních výloh a diet a výdajů na poštovné a telekomunikace.

2.   Výlohy spojené s vlastní organizací zasedání nese smluvní strana, jež zasedání pořádá.

---

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/44

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1053

ze dne 30. května 2023,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/588, pokud jde o provozní požadavky na služby státní správy poskytované v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu a portfolio těchto služeb

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/588 ze dne 15. března 2023, kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 4 a 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem Programu Unie pro bezpečnou konektivitu, který byl zřízen nařízením (EU) 2023/588, je zajistit poskytování a dlouhodobou dostupnost celosvětového nepřetržitého přístupu k bezpečným, autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním družicovým komunikačním službám státní správy pro uživatele z řad státní správy zavedením systému bezpečné konektivity pod civilní kontrolou. |
| --- | --- |

(1)

Cílem Programu Unie pro bezpečnou konektivitu, který byl zřízen nařízením (EU) 2023/588, je zajistit poskytování a dlouhodobou dostupnost celosvětového nepřetržitého přístupu k bezpečným, autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním družicovým komunikačním službám státní správy pro uživatele z řad státní správy zavedením systému bezpečné konektivity pod civilní kontrolou.

| (2) | Je třeba stanovit provozní požadavky Programu Unie pro bezpečnou konektivitu v podobě technických specifikací a prováděcích plánů pro služby státní správy, týkajících se zejména krizového řízení, pozorování a řízení klíčové infrastruktury, včetně diplomatických a obranných komunikačních sítí a dalších potřeb vládou uživatelů z řad státní správy. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba stanovit provozní požadavky Programu Unie pro bezpečnou konektivitu v podobě technických specifikací a prováděcích plánů pro služby státní správy, týkajících se zejména krizového řízení, pozorování a řízení klíčové infrastruktury, včetně diplomatických a obranných komunikačních sítí a dalších potřeb vládou uživatelů z řad státní správy.

| (3) | Mělo by být vytvořeno portfolio služeb státní správy, včetně služeb omezených na vládou schválené uživatele založených na státní infrastruktuře a také služeb pro uživatele z řad státní správy založených na komerční infrastruktuře, jako je zajištěná celosvětová služba s nízkým zpožděním nebo celosvětová úzkopásmová služba. Portfolio služeb státní správy by mělo zohledňovat portfolio služeb družicové komunikace v rámci státní správy („GOVSATCOM“) stanovené v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (2). |
| --- | --- |

(3)

Mělo by být vytvořeno portfolio služeb státní správy, včetně služeb omezených na vládou schválené uživatele založených na státní infrastruktuře a také služeb pro uživatele z řad státní správy založených na komerční infrastruktuře, jako je zajištěná celosvětová služba s nízkým zpožděním nebo celosvětová úzkopásmová služba. Portfolio služeb státní správy by mělo zohledňovat portfolio služeb družicové komunikace v rámci státní správy („GOVSATCOM“) stanovené v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (2).

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program zřízeného článkem 107 nařízení (EU) 2021/696 ve složení pro GOVSATCOM, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program zřízeného článkem 107 nařízení (EU) 2021/696 ve složení pro GOVSATCOM,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Portfolio služeb státní správy poskytovaných v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu

1.   Systém, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, je navržen tak, aby poskytoval nebo umožňoval následující služby družicové komunikace:

| a) | následující služby nabízené uživatelům z řad státní správy na základě státní infrastruktury:






  i) | služba č. 1: robustní celosvětová služba s nízkým zpožděním; |
| --- | --- | --- |

a)

následující služby nabízené uživatelům z řad státní správy na základě státní infrastruktury:

i)

služba č. 1: robustní celosvětová služba s nízkým zpožděním;

| ii) | služba č. 2: přenos dat z vesmíru; |
| --- | --- |

ii)

služba č. 2: přenos dat z vesmíru;

| b) | následující služby nabízené uživatelům z řad státní správy na základě komerční infrastruktury:






  i) | služba č. 3: zajištěná celosvětová služba s nízkým zpožděním; |
| --- | --- | --- |

b)

následující služby nabízené uživatelům z řad státní správy na základě komerční infrastruktury:

i)

služba č. 3: zajištěná celosvětová služba s nízkým zpožděním;

| ii) | služba č. 4: zajištěná celosvětová úzkopásmová služba. |
| --- | --- |

ii)

služba č. 4: zajištěná celosvětová úzkopásmová služba.

Služby uvedené v prvním pododstavci musí splňovat požadavky na předdefinované profily pro tyto služby uvedené v příloze.

2.   Portfolio služeb systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, se přizpůsobí pro každou službu a dodá se koncovým uživatelům v souladu s těmito systémy zadávání veřejných zakázek:

| a) | systém služby mezi koncovými body, kde je služba poskytována od směrovače/přepínače na straně základnové stanice ke směrovači/přepínači na straně uživatelského koncového zařízení, včetně možnosti poskytování externí sítě na straně základnové stanice; |
| --- | --- |

a)

systém služby mezi koncovými body, kde je služba poskytována od směrovače/přepínače na straně základnové stanice ke směrovači/přepínači na straně uživatelského koncového zařízení, včetně možnosti poskytování externí sítě na straně základnové stanice;

| b) | systém řízených služeb, kdy je poskytování služby zaručeno s vyloučením koncového zařízení. |
| --- | --- |

b)

systém řízených služeb, kdy je poskytování služby zaručeno s vyloučením koncového zařízení.

Článek 2

Pravidla a provozní požadavky na poskytování služeb státní správy

Pro poskytování služeb státní správy platí následující pravidla a provozní požadavky:

| 1) | z hlediska zdrojů a podílů účastníků:






  a) | zdroje systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, zaměřené na poskytování služby č. 1, služby č. 2, služby č. 3 a služby č. 4 definovaných v příloze rozšíří společný soubor Unie definovaný v článku 2 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 (3). Tyto zdroje tvoří „Rozšířený soubor Unie“; |
| --- | --- | --- |

1)

z hlediska zdrojů a podílů účastníků:

a)

zdroje systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, zaměřené na poskytování služby č. 1, služby č. 2, služby č. 3 a služby č. 4 definovaných v příloze rozšíří společný soubor Unie definovaný v článku 2 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 (3). Tyto zdroje tvoří „Rozšířený soubor Unie“;

3

Rozšířený soubor Unie

| b) | Komise stanoví dodatečný počet tokenů (dále jen „tokeny SC“), které se přidají k tokenům složky GOVSATCOM podle článku 2 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

b)

Komise stanoví dodatečný počet tokenů (dále jen „tokeny SC“), které se přidají k tokenům složky GOVSATCOM podle článku 2 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055;

| c) | rozdělení „tokenů SC“ mezi účastníky programu se řídí pravidly stanovenými v článku 5 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055. Rozdělení „tokenů SC“ mezi členské státy, orgány EU a krizovou rezervu definované v čl. 5 odst. 2 se však může lišit; |
| --- | --- |

c)

rozdělení „tokenů SC“ mezi účastníky programu se řídí pravidly stanovenými v článku 5 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055. Rozdělení „tokenů SC“ mezi členské státy, orgány EU a krizovou rezervu definované v čl. 5 odst. 2 se však může lišit;

| 2) | pokud jde o přidělování služeb:






  a) | poskytování služeb poskytovaných systémem, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, účastníkům se řídí pevnými a dynamickými režimy, jež jsou definovány v článcích 6, 7 a 8 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055; |
| --- | --- | --- |

2)

pokud jde o přidělování služeb:

a)

poskytování služeb poskytovaných systémem, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, účastníkům se řídí pevnými a dynamickými režimy, jež jsou definovány v článcích 6, 7 a 8 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055;

| b) | přidělování pevné a dynamické části služby č. 1 a služby č. 2, které jsou definovány v příloze, se řídí přístupem definovaným v čl. 6 odst. 1, 3 a 4, čl. 7 odst. 1, 5, 6, 7 a 8 a článku 8 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

b)

přidělování pevné a dynamické části služby č. 1 a služby č. 2, které jsou definovány v příloze, se řídí přístupem definovaným v čl. 6 odst. 1, 3 a 4, čl. 7 odst. 1, 5, 6, 7 a 8 a článku 8 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055;

| c) | přidělování pevné a dynamické části služby č. 3 a služby č. 4, které jsou definovány v příloze, se řídí přístupem definovaným v čl. 6, 7 a 8 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

c)

přidělování pevné a dynamické části služby č. 3 a služby č. 4, které jsou definovány v příloze, se řídí přístupem definovaným v čl. 6, 7 a 8 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055;

| d) | služby poskytované systémem, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, se kompenzují pomocí tokenů. Hodnota náhrady v tokenech pro každou variantu služby se zahrne do návrhu služby předloženého příslušnému orgánu GOVSATCOM; |
| --- | --- |

d)

služby poskytované systémem, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, se kompenzují pomocí tokenů. Hodnota náhrady v tokenech pro každou variantu služby se zahrne do návrhu služby předloženého příslušnému orgánu GOVSATCOM;

| 3) | z hlediska profilů služeb, požadavků a prioritizace:






  a) | profily služeb jsou definovány hodnotami svých primárních atributů. Předdefinované profily služeb jsou uvedeny v příloze; |
| --- | --- | --- |

3)

z hlediska profilů služeb, požadavků a prioritizace:

a)

profily služeb jsou definovány hodnotami svých primárních atributů. Předdefinované profily služeb jsou uvedeny v příloze;

| b) | uživatelé mohou podávat žádosti o služby podle článku 9 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

b)

uživatelé mohou podávat žádosti o služby podle článku 9 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055;

| c) | žádosti o služby se řídí pravidly stanovenými v článku 9 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055. Centrum složky GOVSATCOM přidělí žádost do Rozšířeného souboru Unie, který obsahuje kapacitu poskytovanou Programem Unie pro bezpečnou konektivitu; |
| --- | --- |

c)

žádosti o služby se řídí pravidly stanovenými v článku 9 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055. Centrum složky GOVSATCOM přidělí žádost do Rozšířeného souboru Unie, který obsahuje kapacitu poskytovanou Programem Unie pro bezpečnou konektivitu;

| d) | jakýkoli konflikt spojený s žádostí o službu, včetně potřeby preventivního omezení služeb, se řídí pravidly vymezenými v článku 11 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055; |
| --- | --- |

d)

jakýkoli konflikt spojený s žádostí o službu, včetně potřeby preventivního omezení služeb, se řídí pravidly vymezenými v článku 11 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055;

| 4) | z hlediska logiky zavádění:






  a) | systém, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, je koncipován jako modulární a škálovatelný a postupně rozšiřuje kosmický segment podle vývoje poptávky po službách v průběhu doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

4)

z hlediska logiky zavádění:

a)

systém, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, je koncipován jako modulární a škálovatelný a postupně rozšiřuje kosmický segment podle vývoje poptávky po službách v průběhu doby životnosti;

| b) | modularita a škálovatelnost systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, může zahrnovat investice ze soukromého sektoru v závislosti na změnách poptávky na trhu; |
| --- | --- |

b)

modularita a škálovatelnost systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu, může zahrnovat investice ze soukromého sektoru v závislosti na změnách poptávky na trhu;

| c) | jakákoli činnost doplňování na úrovni kosmického nebo pozemního segmentu nesmí ovlivnit kontinuitu provozovaných služeb. |
| --- | --- |

c)

jakákoli činnost doplňování na úrovni kosmického nebo pozemního segmentu nesmí ovlivnit kontinuitu provozovaných služeb.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 30. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 79, 17.3.2023, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace za účelem plnění funkce uvedené v čl. 66 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (viz strana 57 tohoto Úředního věstníku).

3

---

PŘÍLOHA

Předdefinované profily pro služby státní správy poskytované v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu

Tabulka 1

Služba č. 1: Robustní celosvětová služba s nízkým zpožděním

| Prvek | Technické specifikace |
| --- | --- |
| Kmitočtové pásmo | Ka-Gov; ostatní |
| Rychlost přenosu dat | Úrovně propustnosti dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení na uživatele:






  — | Nízká: < 1 Mb/s |

Prvek

Technické specifikace

Kmitočtové pásmo

Ka-Gov; ostatní

Rychlost přenosu dat

Úrovně propustnosti dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení na uživatele:

—

Nízká: < 1 Mb/s

| — | Střední: >= 1 Mb/s a < 5 Mb/s |
| --- | --- |

—

Střední: >= 1 Mb/s a < 5 Mb/s

| — | Vysoká: >= 5 Mb/s a < 50 Mb/s |
| --- | --- |

—

Vysoká: >= 5 Mb/s a < 50 Mb/s

| — | Velmi vysoká: >= 50 Mb/s |
| --- | --- |

—

Velmi vysoká: >= 50 Mb/s

Zeměpisné pokrytí

Globální

Dostupnost (během jednoho roku)

99,5 %

Zpoždění

| — | Méně než 40 ms (v jednom směru mezi koncovými body) nad kontinentálním územím EU |
| --- | --- |

—

Méně než 40 ms (v jednom směru mezi koncovými body) nad kontinentálním územím EU

| — | Méně než 80 ms (doba obousměrného internetového přenosu) nad kontinentálním územím EU |
| --- | --- |

—

Méně než 80 ms (doba obousměrného internetového přenosu) nad kontinentálním územím EU

Uživatelské koncové zařízení

Pevné/pohyblivé/nomádické

Spolehlivost a bezpečnostní prvky

Spolehlivá

Tabulka 2

služba č. 2: Přenos dat z vesmíru

| Prvek | Technické specifikace |
| --- | --- |
| Kmitočtové pásmo | Optické |
| Rychlost přenosu dat | V závislosti na scénáři připojení (kombinace uživatelských a cílových subjektů):






  — | >= 1 Gb/s a < 10 Gb/s |

Prvek

Technické specifikace

Kmitočtové pásmo

Optické

Rychlost přenosu dat

V závislosti na scénáři připojení (kombinace uživatelských a cílových subjektů):

—

>= 1 Gb/s a < 10 Gb/s

| — | >= 10 Gb/s |
| --- | --- |

—

>= 10 Gb/s

Zeměpisné pokrytí

Globální

Uživatelský subjekt/cílový subjekt

| — | Družice systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu |
| --- | --- |

—

Družice systému, kterým se provádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu

| — | Družice třetích stran |
| --- | --- |

—

Družice třetích stran

| — | Letecká platforma |
| --- | --- |

—

Letecká platforma

| — | Pozemní stanice |
| --- | --- |

—

Pozemní stanice

Spolehlivost a bezpečnostní prvky

Spolehlivá

Tabulka 3

služba č. 3: Zajištěná celosvětová služba s nízkým zpožděním

| Prvek | Technické specifikace |
| --- | --- |
| Rychlost přenosu dat | Úrovně propustnosti dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení na uživatele:






  — | Nízká: < 1 Mb/s |

Prvek

Technické specifikace

Rychlost přenosu dat

Úrovně propustnosti dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení na uživatele:

—

Nízká: < 1 Mb/s

| — | Střední: >= 1 Mb/s a < 5 Mb/s |
| --- | --- |

—

Střední: >= 1 Mb/s a < 5 Mb/s

| — | Vysoká: >= 5 Mb/s a < 50 Mb/s |
| --- | --- |

—

Vysoká: >= 5 Mb/s a < 50 Mb/s

| — | Velmi vysoká: >= 50 Mb/s |
| --- | --- |

—

Velmi vysoká: >= 50 Mb/s

Zeměpisné pokrytí

Globální

Dostupnost (během jednoho roku)

99,5 %

Zpoždění

| — | Méně než 50 ms (v jednom směru mezi koncovými body) nad kontinentálním územím EU |
| --- | --- |

—

Méně než 50 ms (v jednom směru mezi koncovými body) nad kontinentálním územím EU

| — | Méně než 100 ms (doba obousměrného internetového přenosu) nad kontinentálním územím EU |
| --- | --- |

—

Méně než 100 ms (doba obousměrného internetového přenosu) nad kontinentálním územím EU

Uživatelské koncové zařízení

Pevné/pohyblivé/nomádické

Spolehlivost a bezpečnostní prvky

Zajištěná

Tabulka 4

služba č. 4: Zajištěná celosvětová úzkopásmová služba

| Prvek | Technické specifikace |
| --- | --- |
| Rychlost přenosu dat | Propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení na uživatele: 2 kb/s až 1 Mb/s |
| Zeměpisné pokrytí | Globální |
| Dostupnost (během jednoho roku) | 98 % |
| Uživatelské koncové zařízení | Internet věcí a další úzkopásmová uživatelská zařízení |
| Spolehlivost a bezpečnostní prvky | Zajištěná |

Prvek

Technické specifikace

Rychlost přenosu dat

Propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení na uživatele: 2 kb/s až 1 Mb/s

Zeměpisné pokrytí

Globální

Dostupnost (během jednoho roku)

98 %

Uživatelské koncové zařízení

Internet věcí a další úzkopásmová uživatelská zařízení

Spolehlivost a bezpečnostní prvky

Zajištěná

---

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/49

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1054

ze dne 30. května 2023,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696, pokud jde o portfolio služeb družicové komunikace v rámci státní správy nabízených systémem zřízeným v rámci Kosmického programu Unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (1), a zejména na čl. 63 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 62 nařízení (EU) 2021/696 se ve složce družicové komunikace v rámci státní správy („GOVSATCOM“) mají kapacity a služby družicové komunikace kombinovat do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace s přiměřenými požadavky na bezpečnost. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 62 nařízení (EU) 2021/696 se ve složce družicové komunikace v rámci státní správy („GOVSATCOM“) mají kapacity a služby družicové komunikace kombinovat do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace s přiměřenými požadavky na bezpečnost.

| (2) | Podle čl. 63 odst. 1 nařízení (EU) 2021/696 má být poskytování kapacit a služeb složky GOVSATCOM stanoveno v portfoliu služeb. Portfolio služeb by mělo vycházet z potřeb společenství uživatelů družicových komunikací v rámci státní správy, protože by mělo zahrnovat flexibilní a uživatelsky přizpůsobitelné služby složky GOVSATCOM. Mělo by proto zahrnovat služby mezi koncovými body, služby kapacity základnové stanice a služby hrubé kapacity. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 63 odst. 1 nařízení (EU) 2021/696 má být poskytování kapacit a služeb složky GOVSATCOM stanoveno v portfoliu služeb. Portfolio služeb by mělo vycházet z potřeb společenství uživatelů družicových komunikací v rámci státní správy, protože by mělo zahrnovat flexibilní a uživatelsky přizpůsobitelné služby složky GOVSATCOM. Mělo by proto zahrnovat služby mezi koncovými body, služby kapacity základnové stanice a služby hrubé kapacity.

| (3) | Portfolio služeb by mělo pokrývat stávající a očekávané kapacity a služby, které mají být zahrnuty do společného souboru Unie. Proto je třeba do portfolia služeb zahrnout různé možnosti pro zpoždění, kmitočtová pásma, úrovně bezpečnosti a další atributy. |
| --- | --- |

(3)

Portfolio služeb by mělo pokrývat stávající a očekávané kapacity a služby, které mají být zahrnuty do společného souboru Unie. Proto je třeba do portfolia služeb zahrnout různé možnosti pro zpoždění, kmitočtová pásma, úrovně bezpečnosti a další atributy.

| (4) | S cílem zajistit poskytování služeb je třeba popsat proces podávání žádostí o službu ze strany uživatelů složky GOVSATCOM do centra složky GOVSATCOM. Příslušné orgány GOVSATCOM by měly v tomto procesu působit jako prostředníci. |
| --- | --- |

(4)

S cílem zajistit poskytování služeb je třeba popsat proces podávání žádostí o službu ze strany uživatelů složky GOVSATCOM do centra složky GOVSATCOM. Příslušné orgány GOVSATCOM by měly v tomto procesu působit jako prostředníci.

| (5) | S cílem zajistit nejlepší vyvážení nabídky služeb složky GOVSATCOM a poptávky po nich je nutné, aby se dostupnost služeb opírala o nabídku sdružených a sdílených družicových kapacit a pořizovaných služeb a poptávku po nich. |
| --- | --- |

(5)

S cílem zajistit nejlepší vyvážení nabídky služeb složky GOVSATCOM a poptávky po nich je nutné, aby se dostupnost služeb opírala o nabídku sdružených a sdílených družicových kapacit a pořizovaných služeb a poptávku po nich.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program ve složení pro GOVSATCOM, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program ve složení pro GOVSATCOM,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v článku 2 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 (2).

2

Článek 2

Portfolio služeb složky GOVSATCOM

1.   Portfolio služeb složky GOVSATCOM se skládá z následujících kategorií komunikačních služeb:

| a) | služby mezi koncovými body, které uživateli umožňují připojit se k síti schopné poskytovat služby; |
| --- | --- |

a)

služby mezi koncovými body, které uživateli umožňují připojit se k síti schopné poskytovat služby;

| b) | služby kapacity základnové stanice, které uživateli umožňují využívat družicovou kapacitu a související zařízení základnové stanice; |
| --- | --- |

b)

služby kapacity základnové stanice, které uživateli umožňují využívat družicovou kapacitu a související zařízení základnové stanice;

| c) | služby hrubé kapacity, které uživateli umožňují využívat družicovou kapacitu (šířku pásma). |
| --- | --- |

c)

služby hrubé kapacity, které uživateli umožňují využívat družicovou kapacitu (šířku pásma).

2.   Služby uvedené v odstavci 1 musí být v souladu s primárními a sekundárními atributy kategorií komunikačních služeb uvedenými v příloze I.

3.   Uživatelské zařízení může být uživateli poskytnuto poskytovatelem zdrojů jako součást jeho služby.

4.   Služby uvedené v odst. 1 písm. a) a c) se poskytují prostřednictvím infrastruktury centra složky GOVSATCOM v jeho počáteční provozní konfiguraci služeb.

Článek 3

Profily služeb a požadavky na služby

1.   Profily služeb složky GOVSATCOM se stanoví na základě hodnot jejich primárních atributů uvedených v příloze II („předdefinované profily služeb“).

2.   Uživatelé musí mít možnost podávat žádosti o předdefinovaný profil služeb, přičemž uživatel může procházet předdefinované profily služeb, které obsahují informace poskytnuté příslušným poskytovatelem zdrojů.

Uživatelé musí mít rovněž možnost podávat žádosti o profil určený uživatelem s konkrétně určenými hodnotami atributů služby, které byly předem definovány uživatelem. Profil určený uživatelem se použije k podání žádosti o službu týkající se odpovídajících předdefinovaných profilů služeb do centra složky GOVSATCOM.

Uživatelé musí mít rovněž možnost podávat žádosti o službu s hodnotami atributů zvolenými uživatelem, přičemž hodnoty atributů se použijí k podání žádosti o službu týkající se odpovídajících předdefinovaných profilů služeb do centra složky GOVSATCOM.

3.   Centrum složky GOVSATCOM reaguje na žádosti uživatelů tím, že předloží přehled dostupných služeb, které odpovídají žádostem. U dostupných služeb musí být uživatel informován o jejich primárních a sekundárních atributech a o případných doplňujících informacích a podrobnostech specifických pro danou službu. Uživatelé si mohou vybrat z dostupných služeb, které odpovídají jejich žádostem.

4.   Po výběru služby uživateli a podle pravidel stanovených v prováděcím rozhodnutí (EU) 2023/1055 přistoupí centrum složky GOVSATCOM k přidělení zdrojů pro poskytování služby a informuje uživatele, jakmile je služba rezervována a aktivována.

5.   Po aktivaci služby k ní příslušní uživatelé mají přístup buď pomocí svého uživatelského zařízení, pokud je se službou kompatibilní, nebo pomocí uživatelského zařízení poskytnutého poskytovatelem zdrojů prostřednictvím složky GOVSATCOM.

Článek 4

Přístup k portfoliu služeb a službám složky GOVSATCOM

1.   Příslušné orgány GOVSATCOM zřízené v souladu s čl. 68 odst. 4 a 5 nařízení (EU) 2021/696 mají přístup k portfoliu služeb a k procesu výběru služeb.

2.   V rámci procesu výběru služeb příslušný orgán GOVSATCOM:

| a) | přijímá, prioritizuje, podle potřeby anonymizuje a předává žádosti svých uživatelů o služby do centra složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

a)

přijímá, prioritizuje, podle potřeby anonymizuje a předává žádosti svých uživatelů o služby do centra složky GOVSATCOM;

| b) | přijímá výsledky žádostí z centra složky GOVSATCOM a předává je uživatelům; |
| --- | --- |

b)

přijímá výsledky žádostí z centra složky GOVSATCOM a předává je uživatelům;

| c) | přijímá, podle potřeby anonymizuje a předává výběr služeb svých uživatelů do centra složky GOVSATCOM. |
| --- | --- |

c)

přijímá, podle potřeby anonymizuje a předává výběr služeb svých uživatelů do centra složky GOVSATCOM.

3.   Pokud jde o anonymizaci uvedenou v odstavci 2, příslušný orgán GOVSATCOM vystupuje při poskytování služby uživatelům jako zástupce při veškeré komunikaci uživatele s centrem složky GOVSATCOM, čímž dochází k anonymizaci totožnosti uživatele. Pro komunikaci se podle potřeby použijí vhodné utajované kanály. Příslušný orgán GOVSATCOM se může rozhodnout, že uživatele neanonymizuje. V takovém případě je totožnost uživatele zpřístupněna centrem složky GOVSATCOM poskytovateli zdrojů na podporu výběru, zřízení, správy a údržby služby poskytované uživateli a řešení problémů s ní spojených. Poskytovatel zdrojů může navíc požádat o deanonymizaci uživatele. V takovém případě předá centrum složky GOVSATCOM tuto žádost k posouzení příslušnému orgánu GOVSATCOM.

4.   Centrum složky GOVSATCOM poskytne příslušnému orgánu GOVSATCOM informace potřebné k výběru, rezervaci, zřízení a poskytování služeb.

Článek 5

Prioritizace služeb a úrovně bezpečnosti

1.   Prioritizace poskytování služeb se provede v souladu s prováděcím rozhodnutím (EU) 2023/1055

2.   Uživatelé mají přístup ke službám z portfolia služeb na základě jejich úrovně bezpečnosti, jak je stanoveno v prováděcím rozhodnutí Komise C(2023) 3204 ze dne 30. května 2023 (3).

Článek 6

Sdružování a dostupnost služeb složky GOVSATCOM

1.   Sdružené kapacity a služby družicové komunikace se poskytnou k dispozici prostřednictvím portfolia služeb s hodnotami jejich atributů.

2.   Dostupnost služeb v portfoliu je podmíněna nabídkou a poptávkou po sdružených a sdílených družicových kapacitách a službách, které jsou pořizovány od subjektů uvedených v článku 64 nařízení (EU) 2021/696.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 30. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1055 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace za účelem plnění funkce uvedené v čl. 66 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (viz strana 57 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise C(2023) 3204 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví obecné bezpečnostní požadavky složky GOVSATCOM podle čl. 34 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696.

3

---

PŘÍLOHA I

Atributy kategorií komunikačních služeb

Tabulka 1

Služba mezi koncovými body

| Primární atributy |
| --- |
| [Maximální] zpoždění | Zpoždění obousměrného přenosu v ms (milisekundách) |
| Propustnost* | Maximální okamžitá průchodnost sítě v Mb/s (megabitech za sekundu) |
| Symetrická služba | Ano/Ne

  Poznámka: Symetrická služba má tytéž hodnoty atributů pro dopředné i zpětné spojení.


  Poznámka: V případě záporné odpovědi by měla být určena propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení. |
| Druh pokrytí | Regionální/globální/místní |
| Minimální dostupnost | Minimální dostupnost služby (% času za měsíc) |
| Úroveň bezpečnosti | Posílená/spolehlivá/zajištěná |
| Sekundární atributy |
| Zaručená průchodnost sítě* | Zaručená průchodnost sítě v Mb/s |
| Oblast pokrytá službou | Seznam dostupných zeměpisných oblastí pro poskytování služby, jak je uvedeno na obrázku 1 |
| Informace specifické pro službu | Seznam informací týkajících se služby, které nejsou zahrnuty v jiných atributech (např. oblast pokrytí, vyzářený výkon, G/T, kvalita služby, doba zavádění, školení, technická podpora, možnosti instalačních služeb, celkové zpoždění služby, polarizace atd.) |
| Uživatelské zařízení | Pevné/rozmístitelné/mobilní |
| Poskytování uživatelského zařízení | Ano/Ne

  Poznámka: Uživateli se zobrazí seznam kompatibilních uživatelských zařízení s jejich technickými informacemi (např. možnost manuálního/automatického ukazování), aby si je uživatel mohl vybrat podle potřeby. |
| Maximální doba přerušení služby | V hodinách

  Poznámka: Pro definici dělení hodin jsou podporovány desetinné čárky. |
| Služba stavu spojení | Ano/Ne |
| Připojení k pozemním sítím | Ano/Ne

  Poznámka: Platí-li „Ano“, jsou uvedeny pozemní sítě, pro které je poskytována konektivita. |

Primární atributy

[Maximální] zpoždění

Zpoždění obousměrného přenosu v ms (milisekundách)

Propustnost*

Maximální okamžitá průchodnost sítě v Mb/s (megabitech za sekundu)

Symetrická služba

Ano/Ne

Poznámka: Symetrická služba má tytéž hodnoty atributů pro dopředné i zpětné spojení.

Poznámka: V případě záporné odpovědi by měla být určena propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení.

Druh pokrytí

Regionální/globální/místní

Minimální dostupnost

Minimální dostupnost služby (% času za měsíc)

Úroveň bezpečnosti

Posílená/spolehlivá/zajištěná

Sekundární atributy

Zaručená průchodnost sítě*

Zaručená průchodnost sítě v Mb/s

Oblast pokrytá službou

Seznam dostupných zeměpisných oblastí pro poskytování služby, jak je uvedeno na obrázku 1

Informace specifické pro službu

Seznam informací týkajících se služby, které nejsou zahrnuty v jiných atributech (např. oblast pokrytí, vyzářený výkon, G/T, kvalita služby, doba zavádění, školení, technická podpora, možnosti instalačních služeb, celkové zpoždění služby, polarizace atd.)

Uživatelské zařízení

Pevné/rozmístitelné/mobilní

Poskytování uživatelského zařízení

Ano/Ne

Poznámka: Uživateli se zobrazí seznam kompatibilních uživatelských zařízení s jejich technickými informacemi (např. možnost manuálního/automatického ukazování), aby si je uživatel mohl vybrat podle potřeby.

Maximální doba přerušení služby

V hodinách

Poznámka: Pro definici dělení hodin jsou podporovány desetinné čárky.

Služba stavu spojení

Ano/Ne

Připojení k pozemním sítím

Ano/Ne

Poznámka: Platí-li „Ano“, jsou uvedeny pozemní sítě, pro které je poskytována konektivita.

Tabulka 2

Služba kapacity základnové stanice

| Primární atributy |
| --- |
| Maximální zpoždění | Zpoždění obousměrného přenosu v ms |
| Šířka pásma* | Kapacita v MHz |
| Symetrická služba | Ano/Ne

  Poznámka: Symetrická služba má tytéž hodnoty atributů pro dopředné i zpětné spojení.


  Poznámka: V případě záporné odpovědi by měla být určena propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení. |
| Druh pokrytí | Regionální/globální/místní |
| Kmitočtové pásmo | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Druh kmitočtové služby | FSS/MSS/BSS |
| Minimální dostupnost | Minimální dostupnost služby (% času za měsíc) |
| Úroveň bezpečnosti | Posílená/spolehlivá/zajištěná |
| Sekundární atributy |
| Oblast pokrytá službou | Seznam dostupných zeměpisných oblastí pro poskytování služby, jak je uvedeno na obrázku 1 |
| Rozhraní základnové stanice | Popis rozhraní používaný pro připojení zařízení dodaného uživatelem k základnové stanici |
| Dodatečné kapacity základnové stanice | Ano/Ne

  Poznámka: Platí-li „Ano“, jsou uvedeny dodatečné kapacity základnové stanice (např. multiprotokolové přepojování podle návěští (Multiprotocol Label Switching), ethernetová konektivita atd.). |
| Informace specifické pro službu | Seznam informací týkajících se služby, které nejsou zahrnuty v jiných atributech (např. oblast pokrytí, vyzářený výkon, G/T, kvalita služby, doba zavádění, školení, technická podpora, možnosti instalačních služeb, celkové zpoždění služby, polarizace atd.) |
| Uživatelské zařízení | Pevné/rozmístitelné/mobilní |
| Poskytování uživatelského zařízení | Ano/Ne

  Poznámka: Uživateli se zobrazí seznam kompatibilních uživatelských zařízení s jejich technickými informacemi (např. možnost manuálního/automatického ukazování), aby si je uživatel mohl vybrat podle potřeby. |
| Maximální doba přerušení služby | V hodinách

  Poznámka: Pro definici dělení hodin jsou podporovány desetinné čárky. |
| Služba stavu spojení | Ano/Ne |

Primární atributy

Maximální zpoždění

Zpoždění obousměrného přenosu v ms

Šířka pásma*

Kapacita v MHz

Symetrická služba

Ano/Ne

Poznámka: Symetrická služba má tytéž hodnoty atributů pro dopředné i zpětné spojení.

Poznámka: V případě záporné odpovědi by měla být určena propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení.

Druh pokrytí

Regionální/globální/místní

Kmitočtové pásmo

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Druh kmitočtové služby

FSS/MSS/BSS

Minimální dostupnost

Minimální dostupnost služby (% času za měsíc)

Úroveň bezpečnosti

Posílená/spolehlivá/zajištěná

Sekundární atributy

Oblast pokrytá službou

Seznam dostupných zeměpisných oblastí pro poskytování služby, jak je uvedeno na obrázku 1

Rozhraní základnové stanice

Popis rozhraní používaný pro připojení zařízení dodaného uživatelem k základnové stanici

Dodatečné kapacity základnové stanice

Ano/Ne

Poznámka: Platí-li „Ano“, jsou uvedeny dodatečné kapacity základnové stanice (např. multiprotokolové přepojování podle návěští (Multiprotocol Label Switching), ethernetová konektivita atd.).

Informace specifické pro službu

Seznam informací týkajících se služby, které nejsou zahrnuty v jiných atributech (např. oblast pokrytí, vyzářený výkon, G/T, kvalita služby, doba zavádění, školení, technická podpora, možnosti instalačních služeb, celkové zpoždění služby, polarizace atd.)

Uživatelské zařízení

Pevné/rozmístitelné/mobilní

Poskytování uživatelského zařízení

Ano/Ne

Poznámka: Uživateli se zobrazí seznam kompatibilních uživatelských zařízení s jejich technickými informacemi (např. možnost manuálního/automatického ukazování), aby si je uživatel mohl vybrat podle potřeby.

Maximální doba přerušení služby

V hodinách

Poznámka: Pro definici dělení hodin jsou podporovány desetinné čárky.

Služba stavu spojení

Ano/Ne

Tabulka 3

Služba hrubé kapacity

| Primární atributy |
| --- |
| Maximální zpoždění | Zpoždění obousměrného přenosu v ms |
| Šířka pásma* | Kapacita v MHz |
| Symetrická služba | Ano/Ne

  Poznámka: Symetrická služba má tytéž hodnoty atributů pro dopředné i zpětné spojení.


  Poznámka: V případě záporné odpovědi by měla být určena propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení. |
| Druh pokrytí | Regionální/globální/místní |
| Kmitočtové pásmo | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Druh kmitočtové služby | FSS/MSS/BSS |
| Minimální dostupnost | Minimální dostupnost služby (% času za měsíc) |
| Úroveň bezpečnosti | Posílená/spolehlivá/zajištěná |
| Sekundární atributy |
| Oblast pokrytá službou | Seznam dostupných zeměpisných oblastí pro poskytování služby, jak je uvedeno na obrázku 1 |
| Informace specifické pro službu | Seznam informací týkajících se služby, které nejsou zahrnuty v jiných atributech (např. oblast pokrytí, vyzářený výkon, G/T, kvalita služby, doba zavádění, školení, technická podpora, možnosti instalačních služeb, celkové zpoždění služby, polarizace atd.) |
| Uživatelské zařízení | Pevné/rozmístitelné/mobilní |
| Poskytování uživatelského zařízení | Ano/Ne

  Poznámka: Uživateli se zobrazí seznam kompatibilních uživatelských zařízení s jejich technickými informacemi (např. možnost manuálního/automatického ukazování), aby si je uživatel mohl vybrat podle potřeby. |
| Maximální doba přerušení služby | V hodinách

  Poznámka: Pro definici dělení hodin jsou podporovány desetinné čárky. |
| Služba stavu spojení | Ano/Ne |

Primární atributy

Maximální zpoždění

Zpoždění obousměrného přenosu v ms

Šířka pásma*

Kapacita v MHz

Symetrická služba

Ano/Ne

Poznámka: Symetrická služba má tytéž hodnoty atributů pro dopředné i zpětné spojení.

Poznámka: V případě záporné odpovědi by měla být určena propustnost dopředného (FWD)/zpětného (RTN) spojení.

Druh pokrytí

Regionální/globální/místní

Kmitočtové pásmo

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Druh kmitočtové služby

FSS/MSS/BSS

Minimální dostupnost

Minimální dostupnost služby (% času za měsíc)

Úroveň bezpečnosti

Posílená/spolehlivá/zajištěná

Sekundární atributy

Oblast pokrytá službou

Seznam dostupných zeměpisných oblastí pro poskytování služby, jak je uvedeno na obrázku 1

Informace specifické pro službu

Seznam informací týkajících se služby, které nejsou zahrnuty v jiných atributech (např. oblast pokrytí, vyzářený výkon, G/T, kvalita služby, doba zavádění, školení, technická podpora, možnosti instalačních služeb, celkové zpoždění služby, polarizace atd.)

Uživatelské zařízení

Pevné/rozmístitelné/mobilní

Poskytování uživatelského zařízení

Ano/Ne

Poznámka: Uživateli se zobrazí seznam kompatibilních uživatelských zařízení s jejich technickými informacemi (např. možnost manuálního/automatického ukazování), aby si je uživatel mohl vybrat podle potřeby.

Maximální doba přerušení služby

V hodinách

Poznámka: Pro definici dělení hodin jsou podporovány desetinné čárky.

Služba stavu spojení

Ano/Ne

| *: | V případě nesymetrické služby tento atribut přijímá dvě hodnoty; jednu pro dopředné spojení (od družice k uživateli) a jednu pro zpětné spojení (od uživatele k družici). |
| --- | --- |

*:

Obrázek 1

Oblasti pokryté službami složky GOVSATCOM

Image 1

---

PŘÍLOHA II

Předdefinované profily služeb

| Posílená sdružená služba |
| --- |
| Kategorie komunikace | Služba mezi koncovými body |
| Maximální zpoždění | 600 ms |
| Propustnost | 10 Mb/s |
| Pokrytí | Regionální |
| Minimální dostupnost | 99,5  % |
| Úroveň bezpečnosti | Posílené služby, které poskytují velmi vysokou míru dostupnosti a odolnosti a vysoký stupeň důvěrnosti, integrity a dostupnosti. |

Posílená sdružená služba

Kategorie komunikace

Služba mezi koncovými body

Maximální zpoždění

600 ms

Propustnost

10 Mb/s

Pokrytí

Regionální

Minimální dostupnost

99,5  %

Úroveň bezpečnosti

Posílené služby, které poskytují velmi vysokou míru dostupnosti a odolnosti a vysoký stupeň důvěrnosti, integrity a dostupnosti.

| Spolehlivá sdružená služba |
| --- |
| Kategorie komunikace | Služba mezi koncovými body |
| Maximální zpoždění | 600 ms |
| Propustnost | 10 Mb/s |
| Pokrytí | Regionální |
| Minimální dostupnost | 99,5  % |
| Úroveň bezpečnosti | Spolehlivé služby, které poskytují vysokou míru dostupnosti a odolnosti a vysoký stupeň důvěrnosti, integrity a dostupnosti. |

Spolehlivá sdružená služba

Kategorie komunikace

Služba mezi koncovými body

Maximální zpoždění

600 ms

Propustnost

10 Mb/s

Pokrytí

Regionální

Minimální dostupnost

99,5  %

Úroveň bezpečnosti

Spolehlivé služby, které poskytují vysokou míru dostupnosti a odolnosti a vysoký stupeň důvěrnosti, integrity a dostupnosti.

| Zajištěná sdružená služba |
| --- |
| Kategorie komunikace | Služba mezi koncovými body |
| Maximální zpoždění | 600 ms |
| Propustnost | 10 Mb/s |
| Pokrytí | Regionální |
| Minimální dostupnost | 98  % |
| Úroveň bezpečnosti | Zajištěné služby, které poskytují nižší míru spolehlivosti a odolnosti a nižší stupeň důvěrnosti, integrity a dostupnosti. |

Zajištěná sdružená služba

Kategorie komunikace

Služba mezi koncovými body

Maximální zpoždění

600 ms

Propustnost

10 Mb/s

Pokrytí

Regionální

Minimální dostupnost

98  %

Úroveň bezpečnosti

Zajištěné služby, které poskytují nižší míru spolehlivosti a odolnosti a nižší stupeň důvěrnosti, integrity a dostupnosti.

Úrovně bezpečnosti jsou definovány v prováděcím rozhodnutí C(2023) 3204 ze dne 30. května 2023.

---

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/57

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1055

ze dne 30. května 2023,

kterým se stanoví pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace za účelem plnění funkce uvedené v čl. 66 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (1), a zejména na čl. 66 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 62 nařízení (EU) 2021/696 stanoví, že v rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace s přiměřenými požadavky na bezpečnost. |
| --- | --- |

(1)

Článek 62 nařízení (EU) 2021/696 stanoví, že v rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace s přiměřenými požadavky na bezpečnost.

| (2) | Podle čl. 66 odst. 2 nařízení EU 2021/696 má Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijmout podrobná pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace, přičemž zohlední očekávanou poptávku po různých případech použití a analýzu bezpečnostních rizik pro tyto případy použití a případně nákladovou efektivitu. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 66 odst. 2 nařízení EU 2021/696 má Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijmout podrobná pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení družicové komunikace, přičemž zohlední očekávanou poptávku po různých případech použití a analýzu bezpečnostních rizik pro tyto případy použití a případně nákladovou efektivitu.

| (3) | Sdílení a prioritizace by měly zajistit spravedlivé a optimalizované využití dostupných zdrojů GOVSATCOM, přizpůsobené potřebám každého účastníka. S cílem zajistit nejlepší vyvážení nabídky služeb složky GOVSATCOM a poptávky po nich je nutné, aby se dostupnost služeb opírala o nabídku sdružených a sdílených kapacit a služeb družicové komunikace a poptávku po nich. |
| --- | --- |

(3)

Sdílení a prioritizace by měly zajistit spravedlivé a optimalizované využití dostupných zdrojů GOVSATCOM, přizpůsobené potřebám každého účastníka. S cílem zajistit nejlepší vyvážení nabídky služeb složky GOVSATCOM a poptávky po nich je nutné, aby se dostupnost služeb opírala o nabídku sdružených a sdílených kapacit a služeb družicové komunikace a poptávku po nich.

| (4) | Zdroje poskytovatelů zdrojů by měly být sdruženy do společného souboru Unie. Sdílení a prioritizace by měly poskytovat mechanismy pro přidělování služeb účastníkům podle jejich potřeb služeb složky GOVSATCOM. Společný soubor Unie by proto měl být rozdělen na pevné přidělování a dynamické přidělování. Zaručené poskytování služeb je podporováno pevným přidělováním služeb na účastníka, zatímco neplánované potřeby jsou podporovány dynamickým přidělováním služeb. Do společného souboru Unie by měl být zahrnut určitý objem zdrojů jako krizová rezerva, aby bylo možné podpořit poskytování služeb pro neplánované, naléhavé a vysoce prioritní potřeby kteréhokoli účastníka. |
| --- | --- |

(4)

Zdroje poskytovatelů zdrojů by měly být sdruženy do společného souboru Unie. Sdílení a prioritizace by měly poskytovat mechanismy pro přidělování služeb účastníkům podle jejich potřeb služeb složky GOVSATCOM. Společný soubor Unie by proto měl být rozdělen na pevné přidělování a dynamické přidělování. Zaručené poskytování služeb je podporováno pevným přidělováním služeb na účastníka, zatímco neplánované potřeby jsou podporovány dynamickým přidělováním služeb. Do společného souboru Unie by měl být zahrnut určitý objem zdrojů jako krizová rezerva, aby bylo možné podpořit poskytování služeb pro neplánované, naléhavé a vysoce prioritní potřeby kteréhokoli účastníka.

| (5) | V rámci sdílení a prioritizace by měly být podporovány různé priority žádostí účastníků o služby složky GOVSATCOM a zavedeny vhodné mechanismy pro jejich zpracování. Měl by být stanoven mechanismus náhrad za služby složky GOVSATCOM, aby se usnadnilo účinné využívání zdrojů a zabránilo narušení trhu. Za tímto účelem by měl být zaveden systém tokenů s hodnotami náhrady podle úrovně priority žádostí. Mělo by se také počítat s možností nákupu dalších tokenů nebo darování tokenů jinému účastníkovi. |
| --- | --- |

(5)

V rámci sdílení a prioritizace by měly být podporovány různé priority žádostí účastníků o služby složky GOVSATCOM a zavedeny vhodné mechanismy pro jejich zpracování. Měl by být stanoven mechanismus náhrad za služby složky GOVSATCOM, aby se usnadnilo účinné využívání zdrojů a zabránilo narušení trhu. Za tímto účelem by měl být zaveden systém tokenů s hodnotami náhrady podle úrovně priority žádostí. Mělo by se také počítat s možností nákupu dalších tokenů nebo darování tokenů jinému účastníkovi.

| (6) | Celkový počet tokenů, které jsou k dispozici na základě dostupného rozpočtu, by měl být rozdělen na celkový podíl členských států, podíl orgánů EU a krizovou rezervu. |
| --- | --- |

(6)

Celkový počet tokenů, které jsou k dispozici na základě dostupného rozpočtu, by měl být rozdělen na celkový podíl členských států, podíl orgánů EU a krizovou rezervu.

| (7) | Sdružené zdroje by měly být přidělovány službám podle žádostí účastníků o službu, které dorazí do centra složky GOVSATCOM. Za tímto účelem by měl každý účastník stanovit relevantnost svých uživatelů a kritičnost své žádosti. |
| --- | --- |

(7)

Sdružené zdroje by měly být přidělovány službám podle žádostí účastníků o službu, které dorazí do centra složky GOVSATCOM. Za tímto účelem by měl každý účastník stanovit relevantnost svých uživatelů a kritičnost své žádosti.

| (8) | Aby bylo zajištěno bezproblémové zpracování žádostí o službu, mělo by centrum složky GOVSATCOM provést přiřazení žádosti o službu ke zdrojům souboru. V případech, kdy žádosti o službu nelze pokrýt dostupnými zdroji souboru, je třeba počítat s mechanismem řešení konfliktů. |
| --- | --- |

(8)

Aby bylo zajištěno bezproblémové zpracování žádostí o službu, mělo by centrum složky GOVSATCOM provést přiřazení žádosti o službu ke zdrojům souboru. V případech, kdy žádosti o službu nelze pokrýt dostupnými zdroji souboru, je třeba počítat s mechanismem řešení konfliktů.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 107 nařízení (EU) 2021/696, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 107 nařízení (EU) 2021/696,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

1)   Toto rozhodnutí stanoví pravidla sdílení a prioritizace složky GOVSATCOM pro zařazení zdrojů do společného souboru Unie a sdílení služeb mezi účastníky.

2)   Toto rozhodnutí se vztahuje na služby složky GOVSATCOM vymezené v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2023/1054 (2). Uživatelé komunikují s centrem složky GOVSATCOM prostřednictvím příslušného orgánu GOVSATCOM.

Článek 2

Definice

1)   Přidělený zdroj: zdroj přidělený službě na určité časové období podle příslušné žádosti o službu.

2)   Dostupný zdroj: zdroj, který není přidělen službě na určité časové období.

3)   Společný soubor Unie nebo soubor: soubor zdrojů, které má složka GOVSATCOM k dispozici na základě smluv nebo dohod s poskytovateli zdrojů.

4)   Náhrada: mechanismus platby založený na tokenech.

5)   Příslušný orgán GOVSATCOM: subjekt určený účastníkem v souladu s čl. 68 odst. 4 nařízení (EU) 2021/696 k provádění úkolů uvedených v čl. 68 odst. 5.

6)   Konflikt: situace, kdy je objem určitého zdroje v souboru nižší než souhrnný objem potřebný pro žádosti o službu za určité časové období; dochází tak ke konfliktům žádostí o službu týkajících se téhož zdroje.

7)   Krizová rezerva: zdroje souboru, které zůstávají k dispozici pro dynamické přidělování v případě žádosti či žádostí s vysokou prioritou, pro které nejsou v ostatních částech souboru nalezeny odpovídající a dostupné zdroje.

8)   Dynamické přidělování: přidělování služeb a zdrojů účastníkovi podle žádostí jeho uživatelů o službu, které jsou podávány v průběhu programového období souboru.

9)   Pevné přidělování: přidělování služeb a zdrojů na celé programové období souboru podle plánu předloženého každým účastníkem před datem zahájení programového období souboru.

10)   Služby složky GOVSATCOM nebo služby: služby zahrnuté v portfoliu služeb složky GOVSATCOM.

11)   Služby centra složky GOVSATCOM: služby, které poskytuje centrum složky GOVSATCOM na podporu provozu systému GOVSATCOM. Služby centra složky GOVSATCOM podporují například výběr, rezervaci, zřízení a poskytování služeb složky GOVSATCOM, přidělování zdrojů a zrušení jejich přidělení atd. a nejsou zahrnuty v portfoliu služeb složky GOVSATCOM.

12)   Systém GOVSATCOM: systém, který zahrnuje centrum (centra) složky GOVSATCOM, infrastrukturu pro monitorování bezpečnosti složky GOVSATCOM, rozhraní mezi centrem (centry) složky GOVSATCOM a příslušnými orgány GOVSATCOM, rozhraní mezi centrem (centry) složky GOVSATCOM a poskytovateli zdrojů a jakoukoli další infrastrukturu ve vlastnictví EU, která je nezbytná pro poskytování družicových kapacit a služeb sdružených a sdílených poskytovateli zdrojů a zpřístupněných uživatelům složky GOVSATCOM.

13)   Účet účastníka: účet účastníka, na kterém jsou jeho tokeny.

14)   Podíl účastníka: podíl zdrojů souboru příslušející účastníkovi složky GOVSATCOM. Podíl je vyjádřen v tokenech.

15)   Programové období souboru: pevné časové období, na které byly uzavřeny smlouvy nebo dohody mezi Komisí a poskytovateli zdrojů k zařazení jejich zdrojů do společného souboru Unie.

16)   Preventivní omezení: výpadek, přerušení nebo snížení kvality služby z důvodu řešení konfliktu.

17)   Zdroj: kapacita, služba, prostředek či uživatelské zařízení družicové komunikace používané pro poskytování služeb uvedených v prováděcích aktech o portfoliu služeb [odkaz], které jsou účastníkům GOVSATCOM přidělovány ve formě služeb.

18)   Poskytovatel zdrojů: subjekt uvedený v článku 64 nařízení (EU) 2021/696, který poskytuje zdroje do společného souboru Unie na základě smluv nebo dohod s Unií a který vlastní a/nebo provozuje kosmické systémy a související pozemní segment a sítě.

19)   Žádost o zdroj: žádost podaná centrem složky GOVSATCOM poskytovateli zdrojů za účelem přidělení sdružených zdrojů/zrušení jejich přidělení.

20)   Žádost o službu: žádost podaná příslušným orgánem GOVSATCOM centru složky GOVSATCOM s cílem potvrdit dostupnost zdrojů a přistoupit k jejich přidělování za účelem poskytování služby.

21)   Token: jednotka používaná pro platbu (náhradu) za služby složky GOVSATCOM.

Článek 3

Společný soubor Unie

1)   Služby složky GOVSATCOM jsou účastníkům zpřístupňovány prostřednictvím zařazení zdrojů poskytovatelů zdrojů do souboru.

2)   Zdroje souboru se zpřístupňují prostřednictvím smluv nebo dohod uzavřených mezi Komisí a poskytovateli zdrojů během jednoho programového období souboru pro každou z částí souboru.

3)   Soubor se skládá ze čtyř (4) částí:

| a) | části pevného přidělování, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb pevně přidělovaných účastníkům v souladu s článkem 6; |
| --- | --- |

a)

části pevného přidělování, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb pevně přidělovaných účastníkům v souladu s článkem 6;

| b) | části předplaceného dynamického přidělování, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb požadovaných prostřednictvím mechanismu předplaceného dynamického přidělování v souladu s články 7 a 8; |
| --- | --- |

b)

části předplaceného dynamického přidělování, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb požadovaných prostřednictvím mechanismu předplaceného dynamického přidělování v souladu s články 7 a 8;

| c) | části dynamického přidělování na vyžádání, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb požadovaných prostřednictvím mechanismu dynamického přidělování na vyžádání v souladu s články 7 a 8; |
| --- | --- |

c)

části dynamického přidělování na vyžádání, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb požadovaných prostřednictvím mechanismu dynamického přidělování na vyžádání v souladu s články 7 a 8;

| d) | části krizové rezervy, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb v případě dynamických žádostí s vysokou prioritou, pokud nejsou zdroje ostatních částí souboru dostatečné, v souladu s článkem 7. |
| --- | --- |

d)

části krizové rezervy, která zahrnuje zdroje pro poskytování služeb v případě dynamických žádostí s vysokou prioritou, pokud nejsou zdroje ostatních částí souboru dostatečné, v souladu s článkem 7.

4)   Komise sdělí účastníkům jejich podíly, dostupné služby a související atributy pro příští programové období souboru spolu s jejich hodnotami v tokenech nejpozději 30 týdnů před datem zahájení programového období souboru.

5)   První programové období souboru začíná v okamžiku uvedení centra složky GOVSATCOM do provozu a trvá dva roky. Po uplynutí doby trvání programového období souboru započne další programové období souboru s toutéž dobou trvání.

Článek 4

Náhrady za služby složky GOVSATCOM, tokeny a účty

1)   Služby složky GOVSATCOM jsou sdíleny a prioritizovány mezi uživateli formou náhrady pomocí tokenů.

2)   Základní náhradová hodnota služby je součet náhrad, které jsou poskytovány poskytovatelům zdrojů za účelem zpřístupnění zdrojů potřebných pro poskytování služby s konkrétními atributy a dobou trvání uvedenou v příslušné žádosti o službu. Náhradová hodnota služby činí a) 80 % její základní náhradové hodnoty v případě žádostí s nízkou prioritou, b) 100 % její základní náhradové hodnoty v případě žádostí se střední prioritou, c) 130 % její základní náhradové hodnoty v případě žádostí s vysokou prioritou.

3)   Každý účastník má svůj účet účastníka, na kterém jsou uloženy jeho tokeny. Každý účet účastníka je rozdělen na dvě části: a) předplacenou část a b) část placenou na vyžádání, které se používají pro náhrady služeb požadovaných pomocí mechanismu předplaceného dynamického přidělování služeb nebo mechanismu dynamického přidělování služeb na vyžádání.

Rozdělení tokenů účastníka do jednotlivých částí účtu stanoví účastník před datem zahájení programového období souboru uvedeného v článku 6 a během programového období souboru se tokeny nepřevádějí z jedné části do druhé.

Zbývající tokeny v předplacené části účtu se na konci programového období souboru zúčtují podle odstavce 6.

Účty účastníků spravuje centrum složky GOVSATCOM.

4)   Během programového období souboru může účastník za eura nakoupit prostřednictvím Komise další tokeny podle převodního kurzu tokenů na eura stanoveného pro dané programové období souboru.

Komise o tom informuje centrum složky GOVSATCOM a dodatečné tokeny se přidají do části příslušného účtu účastníka placené na vyžádání.

5)   Účastník může darovat tokeny ze svého účtu jinému účastníkovi.

O převod tokenů z účtu jednoho účastníka na účet druhého účastníka je třeba požádat příslušný orgán GOVSATCOM darujícího účastníka v centru složky GOVSATCOM a o přijetí daru pak příslušný orgán GOVSATCOM přijímajícího účastníka.

Tokeny se převádějí z téže části účtu darujícího účastníka (předplacené části, nebo části placené na vyžádání) na tutéž část účtu přijímajícího účastníka.

Účastník může v souladu s článkem 6 darovat tokeny ze svého podílu na pevném přidělování služeb jinému účastníkovi, přičemž o tom informuje Komisi.

6)   Počet tokenů, které má každý účastník k dispozici v předplacené části svého účtu, se na konci programového období souboru vymaže a počet tokenů v předplacené části účtů všech účastníků se nastaví na nulu.

7)   Každý poskytovatel zdrojů obdrží náhradu v eurech za každou službu úspěšně poskytnutou s využitím jeho zdrojů, a to v souladu s jeho dohodou nebo smlouvou s Komisí.

Článek 5

Podíly účastníků

1)   Komise určí celkový počet tokenů, které mají být rozděleny pro příští programové období souboru v souladu s dostupným rozpočtem a podmínkami smluv a dohod uvedených v čl. 3 odst. 2. Tyto tokeny se zpřístupní účastníkům složky GOVSATCOM v souladu s pravidly stanovenými v odstavcích 2 až 5.

2)   Celkový počet tokenů se rozdělí na tři části:

| a) | celkový podíl členských států, který je stanoven na 75 % celkového počtu tokenů; |
| --- | --- |

a)

celkový podíl členských států, který je stanoven na 75 % celkového počtu tokenů;

| b) | krizovou rezervu, která je stanovena na 10 % celkového počtu tokenů; |
| --- | --- |

b)

krizovou rezervu, která je stanovena na 10 % celkového počtu tokenů;

| c) | celkový podíl orgánů EU, který je stanoven na 15 % celkového počtu tokenů. |
| --- | --- |

c)

celkový podíl orgánů EU, který je stanoven na 15 % celkového počtu tokenů.

3)   Celkový podíl členských států se dále rozdělí na podíly členských států. Každý členský stát obdrží (v tokenech) procentní podíl z celkového podílu členských států úměrný počtu jeho hlasů v Radě. Počet tokenů, které obdrží každý členský stát, představuje podíl účastníka pro příslušný členský stát na příští programové období souboru.

Pokud členský stát nejmenuje svůj příslušný orgán GOVSATCOM alespoň 32 týdnů před datem zahájení programového období souboru, jeho tokeny se rozdělí mezi členské státy, které svůj příslušný orgán GOVSATCOM jmenovaly, a to poměrně podle jejich podílu.

4)   Celkový podíl orgánů EU se dále rozdělí na podíly orgánů EU. Každý orgán EU obdrží (v tokenech) procentní podíl z celkového podílu orgánů EU podle plánu sdílení orgánů EU, který pro každé programové období souboru stanoví Komise. Počet tokenů, které obdrží každý orgán EU, představuje podíl účastníka pro příslušný orgán EU na příští programové období souboru.

Pokud orgán EU nejmenuje svůj příslušný orgán GOVSATCOM alespoň 32 týdnů před datem zahájení programového období souboru, jeho tokeny se rozdělí mezi orgány EU, které svůj příslušný orgán GOVSATCOM jmenovaly, a to poměrně podle jejich podílu v plánu sdílení orgánů EU.

5)   Tokeny každého podílu účastníka pro nové programové období souboru se přičtou k tokenům, které případně zůstaly na příslušném účtu účastníka v části placené na vyžádání na konci předchozího programového období souboru. Před tímto přičtením se zbývající tokeny na účtu účastníka v části placené na vyžádání převedou na tokeny pro nové programové období souboru podle převodního kurzu tokenů na eura stanoveného pro nové programové období souboru.

Článek 6

Zdroje pro pevné přidělování služeb

1)   Každý účastník si vybere služby, které mu budou přiděleny prostřednictvím pevného přidělování. Souhrnná hodnota vybraných služeb nesmí překročit počet tokenů na jeho účtu.

Na tomto základě účastníci vypracují plán, který bude obsahovat:

| a) | žádosti o službu pro vybrané služby a |
| --- | --- |

a)

žádosti o službu pro vybrané služby a

| b) | rozdělení zbývajících tokenů účastníka na předplacenou část účtu a část placenou na vyžádání. |
| --- | --- |

b)

rozdělení zbývajících tokenů účastníka na předplacenou část účtu a část placenou na vyžádání.

Plán zašle účastník centru složky GOVSATCOM nejpozději 20 týdnů před datem zahájení programového období souboru.

2)   Po obdržení plánů uvedených v odstavci 1 centrum složky GOVSATCOM shromáždí zdroje, které jsou potřebné pro požadované služby, a informuje o nich Komisi nejpozději 18 týdnů před datem zahájení programového období souboru.

Komise uzavře s poskytovateli zdrojů příslušné smlouvy nebo dohody o zdrojích potřebných pro pevné přidělování služeb.

Komise informuje centrum složky GOVSATCOM o smlouvách a dohodách s poskytovateli zdrojů nejpozději 10 týdnů před datem zahájení programového období souboru.

Centrum služeb GOVSATCOM posoudí dostupnost zdrojů potřebných pro pevné přidělování služeb a v případě, že některé z požadovaných služeb nelze poskytnout z důvodu nedostatku zdrojů od poskytovatelů zdrojů nebo z jiného důvodu, centrum složky GOVSATCOM od příslušné žádosti o službu upustí v souladu s čl. 11 odst. 4.

Tokeny související se službou, od které bylo upuštěno, zůstanou k použití v dynamických částech účtu dotčeného účastníka.

3)   Centrum složky GOVSATCOM informuje účastníky o službách, které jim budou zpřístupněny prostřednictvím pevného přidělování a v souladu s plánem každého účastníka, nejpozději 6 týdnů před datem zahájení programového období souboru.

Počet tokenů každého účastníka se sníží o celkovou hodnotu služeb, které byly tomuto účastníkovi zpřístupněny prostřednictvím mechanismu pevného přidělování, a každému účastníkovi bude sdělen počet tokenů, které mu zbývají na účtu.

4)   Po uzavření smluv nebo dohod o pevném přidělování služeb a jejich vstupu v platnost se příslušné zdroje zahrnou do odpovídající části souboru.

Článek 7

Zdroje pro dynamické přidělování služeb a část určená pro řešení krizí

1)   Zbývající počet tokenů na účtu účastníka může účastník použít k podávání žádostí o služby pro dynamické přidělování služeb. Každý účastník určí rozdělení svých zbývajících tokenů na část svého účtu pro předplacené přidělování a pro přidělování na vyžádání nejpozději 4 týdny před datem zahájení programového období souboru a informuje o tom centrum složky GOVSATCOM.

2)   Smlouvy nebo dohody s poskytovateli uvedené v čl. 3 odst. 2 zahrnují zdroje ve společném souboru Unie, které mají být k poskytnuty dispozici prostřednictvím mechanismu předplaceného dynamického přidělování během programového období souboru.

3)   Smlouvy nebo dohody s poskytovateli uvedené v čl. 3 odst. 2 zahrnují rovněž zdroje v souboru, které jsou rezervovány pro případ krize („krizová rezerva“). Použití těchto zdrojů je vyhrazeno pro žádosti podané s vysokou prioritou podle článku 9, pro které nejsou v ostatních částech souboru k dispozici odpovídající a dostupné zdroje.

4)   Po uzavření smluv nebo dohod o dynamickém přidělování služeb a za podmínek ustanovení odstavce 7 se příslušné zdroje zahrnou do odpovídajících částí souboru. Celková hodnota těchto smluv nebo dohod nesmí překročit celkový počet tokenů, které jsou k dispozici pro krizovou rezervu a předplacené dynamické přidělování služeb během programového období souboru.

5)   Při výběru zdrojů, které se zahrnou do souboru pro předplacené dynamické přidělování a krizovou rezervu, Komise zohlední služby, o které účastníci žádali pro pevné přidělování.

6)   Komise uzavře s poskytovateli zdrojů smlouvy nebo dohody o zařazení zdrojů do části souboru pro dynamické přidělování na vyžádání prostřednictvím mechanismu dynamického přidělování na vyžádání. Takové smlouvy nebo dohody mohou být uzavřeny i během trvání programového období souboru.

7)   Po uzavření smluv nebo dohod uvedených v odstavcích 2 a 3 se zdroje po vstupu příslušné smlouvy nebo dohody mezi Komisí a příslušným poskytovatelem zdrojů v platnost zařadí do části předplaceného dynamického přidělování, do části dynamického přidělování na vyžádání a do části krizové rezervy společného souboru Unie.

8)   Po skončení příslušné smlouvy nebo dohody se zdroje vyřadí ze společného souboru Unie.

Článek 8

Aktivace dynamického přidělování služeb

1)   Během programového období souboru může každý příslušný orgán GOVSATCOM požádat o služby pomocí mechanismu dynamického přidělování.

2)   Dynamické přidělování služeb se provádí prostřednictvím podávání žádostí o služby v souladu s články 9 a 10. Žádosti o službu pro účely dynamického přidělování služeb se podávají buď prostřednictvím žádosti o předplacenou službu, nebo žádosti o službu placenou na vyžádání.

3)   Každý příslušný orgán GOVSATCOM určí poměr mezi předplacenou částí tokenů a částí tokenů placených na vyžádání, které jsou přiřazeny dynamicky přidělovaným službám před začátkem každého programového období souboru.

4)   Žádosti o služby podává příslušný orgán GOVSATCOM účastníka centru složky GOVSATCOM.

Článek 9

Žádost o službu

1)   Každý účastník stanoví relevantnost svých uživatelů na základě stupnice od 0 do 2.

2)   Každý uživatel by měl stanovit kritičnost své žádosti (3) na základě stupnice od 0 do 2 a informovat o tom svůj příslušný orgán GOVSATCOM.

3)   Priorita žádosti o službu se určuje na základě relevantnosti uživatele a kritičnosti žádosti. Bodové hodnocení priority se určí jako součin relevantnosti a kritičnosti podle pravidla definovaného v příloze.

4)   Každá žádost o službu, kterou příslušný orgán GOVSATCOM zašle centru složky GOVSATCOM, musí obsahovat bodové hodnocení priority podle odstavce 3. Rozsah bodového hodnocení priority je od nuly (0) do čtyř (4) a odpovídá třem úrovním priority: i) nízké prioritě při bodovém hodnocení priority rovném nule, ii) střední prioritě při bodovém hodnocení priority vyšším než nula a nižším než čtyři, iii) vysoké prioritě při bodovém hodnocení priority rovném čtyřem.

Každá žádost o dynamicky přidělovanou službu musí obsahovat určení podkategorie, do které spadá: i) předplacená, nebo ii) placená na vyžádání.

Žádost o službu musí rovněž obsahovat identifikátor příslušného účastníka.

5)   Postup a pravidla sdílení a prioritizace mezi uživateli složky GOVSATCOM, kteří jsou oprávněni stejným účastníkem, stanoví tento účastník a provádí je jeho příslušný orgán GOVSATCOM.

6)   Žádosti o službu s vysokou prioritou zahrnují možnost 30denní perzistence. Zpracování žádostí o služby s vysokou prioritou s aktivovanou možností perzistence se řídí ustanoveními článku 10. Pokud ještě nejsou žádosti o službu přiděleny žádné zdroje a je aktivována možnost perzistence, provádí centrum složky GOVSATCOM pravidelné porovnávání žádosti o službu s dostupnými zdroji souboru. V případě, že jsou v souboru nalezeny nové odpovídající zdroje, aktualizuje centrum složky GOVSATCOM návrh služby a předá jej uživateli prostřednictvím příslušného orgánu GOVSATCOM.

7)   Příslušný orgán GOVSATCOM může požádat o zrušení dynamicky přidělované služby tím, že podá žádost o zrušení služby centru složky GOVSATCOM. Zpracování žádosti o zrušení služby se provádí podle čl. 10 odst. 5.

Článek 10

Zpracování žádosti o službu

1)   Po přijetí žádosti o službu posoudí centrum složky GOVSATCOM její platnost a úplnost v souladu s ustanoveními článku 9 a prováděcího rozhodnutí (EU) 2023/1054. Centrum složky GOVSATCOM zamítne neplatné nebo neúplné žádosti a informuje o tom podavatele.

2)   Centrum složky GOVSATCOM provede porovnání žádosti o služby se zdroji souboru. Porovnávání žádostí o předplacené dynamicky přidělované služby se provádí se zdroji v části souboru pro předplacené dynamické přidělování. Porovnávání žádostí o dynamicky přidělované služby na vyžádání se provádí se zdroji v části souboru pro dynamické přidělování na vyžádání a dostupnost zdrojů potvrzují poskytovatelé zdrojů od data aktivace služby do data deaktivace služby. Podle výsledků porovnávání se určí následující případy:

| a) | v souboru nebyly nalezeny žádné odpovídající zdroje, žádost o službu se zamítne a podavatel je informován; |
| --- | --- |

a)

v souboru nebyly nalezeny žádné odpovídající zdroje, žádost o službu se zamítne a podavatel je informován;

| b) | v souboru byly nalezeny odpovídající a dostupné zdroje, dostupné možnosti služeb včetně příslušných hodnot náhrad v tokenech jsou centrem složky GOVSATCOM předány uživateli prostřednictvím příslušného orgánu GOVSATCOM jako návrh služby pro účely stanovení pořadí; |
| --- | --- |

b)

v souboru byly nalezeny odpovídající a dostupné zdroje, dostupné možnosti služeb včetně příslušných hodnot náhrad v tokenech jsou centrem složky GOVSATCOM předány uživateli prostřednictvím příslušného orgánu GOVSATCOM jako návrh služby pro účely stanovení pořadí;

| c) | všechny odpovídající zdroje v souboru jsou přiděleny dřívějším žádostem o služby. Pokud je priorita žádosti o služby nízká nebo střední, od žádosti o službu se upustí a podavatel je o tom informován. Pokud je priorita žádosti o službu vysoká, aktivuje se mechanismus řešení konfliktů podle Article 11. Pokud z mechanismu řešení konfliktů vyplynou odpovídající zdroje, je podavatel informován v souladu s písmenem b); pokud nejsou nalezeny žádné odpovídající zdroje, od žádosti o službu se upustí a podavatel je o tom informován. |
| --- | --- |

c)

všechny odpovídající zdroje v souboru jsou přiděleny dřívějším žádostem o služby. Pokud je priorita žádosti o služby nízká nebo střední, od žádosti o službu se upustí a podavatel je o tom informován. Pokud je priorita žádosti o službu vysoká, aktivuje se mechanismus řešení konfliktů podle Article 11. Pokud z mechanismu řešení konfliktů vyplynou odpovídající zdroje, je podavatel informován v souladu s písmenem b); pokud nejsou nalezeny žádné odpovídající zdroje, od žádosti o službu se upustí a podavatel je o tom informován.

3)   Uživatel seřadí možnosti služeb v návrhu podle preferovaného pořadí a předloží je prostřednictvím příslušného orgánu GOVSATCOM centru složky GOVSATCOM k přidělení odpovídajících zdrojů.

V případě neplatného výběru se žádost o službu zamítne a podavatel je o tom informován.

4)   Pokud je na předplacené části účtu účastníka nebo na jeho části placené na vyžádání podle podkategorie žádosti o dynamickou službu k dispozici dostatek tokenů, podá centrum složky GOVSATCOM žádost o zdroj poskytovateli zdrojů, který nabídl nejvýše umístěnou možnost služby z návrhu služby podle pořadí poskytnutého příslušným orgánem GOVSATCOM.

V případě zamítnutí žádosti o zdroj poskytovatelem zdrojů podá centrum složky GOVSATCOM žádost o zdroj tomu poskytovateli zdrojů, který nabídl další upřednostňovanou možnost služby v pořadí. Podávání žádosti o zdroj pokračuje, dokud poskytovatel zdrojů nepotvrdí, že požadované zdroje jsou k dispozici pro přidělení, nebo dokud poskytovatelé zdrojů nezamítnou všechny žádosti o zdroj. Pokud poskytovatel zdrojů potvrdí, že je zdroj k dispozici, centrum složky GOVSATCOM přistoupí k přidělení zdrojů a odečtení hodnoty služby z tokenů na příslušném účtu účastníka. Pokud poskytovatelé zdrojů všechny žádosti o zdroj zamítnou, od žádosti o službu se upustí. V obou případech centrum složky GOVSATCOM informuje podavatele o stavu žádosti o službu.

5)   Centrum složky GOVSATCOM po přijetí žádosti o zrušení služby od příslušného orgánu GOVSATCOM zruší přidělení zdrojů, které byly přiděleny na poskytování služby, a dá je k dispozici do souboru. Účastník může obdržet refundaci tokenů použitých na náhradu zdrojů v souladu s podmínkami dohodnutými s poskytovatelem zdrojů.

Článek 11

Řešení konfliktů

1)   Řešení konfliktů aktivuje centrum složky GOVSATCOM s cílem řešit konflikty mezi žádostmi s různým bodovým hodnocením priority podle čl. 9 odst. 2.

2)   Pokud je žádost o službu s vysokou prioritou v konfliktu s jednou nebo více žádostmi o službu s nízkou prioritou a za podmínky, že preventivní omezení žádostí o službu s nízkou prioritou uvolní dostatečné zdroje, které odpovídají žádosti o službu s vysokou prioritou, označí se příslušné žádosti o službu s nízkou prioritou jako preventivně omezené a příslušné možnosti služby se zahrnou do návrhu služby.

V závislosti na pořadí možností služby a dostupnosti tokenů se od příslušných žádostí o službu s nízkou prioritou upustí a u související aktivní služby (služeb) se provede preventivní omezení.

Příslušné orgány GOVSATCOM, jejichž služby mají být preventivně omezeny, budou o preventivním omezení informovány co nejdříve po přijetí rozhodnutí o preventivním omezení. Hodnota preventivně omezené služby za dobu, po kterou nebude služba z důvodu preventivního omezení dostupná, se vrátí na příslušný účet účastníka a účastník je o tom informován.

3)   V případě, že při použití postupu podle odstavce 2 nejsou nalezeny odpovídající zdroje, provede centrum složky GOVSATCOM porovnání žádosti o službu s vysokou prioritou se zdroji z krizové rezervy v rámci souboru. Pokud jsou nalezeny odpovídající a dostupné zdroje, zahrnou sepříslušné možnosti služby do návrhu služby.

4)   V případě nedostatečných zdrojů od poskytovatelů zdrojů pro poskytování požadovaných služeb podle článku 6 vychází mechanismus řešení konfliktů z priorit žádostí o službu.

Pokud jsou v konfliktu žádosti o službu se stejnou prioritou, má v příslušných případech přednost ta žádost o službu, která je pokračováním služby již poskytované žádajícímu účastníkovi ke konci předchozího programového období souboru.

Pokud jsou v konfliktu žádosti o službu se stejnou prioritou a žádná z nich není pokračováním služby již poskytované žádajícímu účastníkovi, porovná centrum složky GOVSATCOM hodnoty konfliktních služeb jako procentní podíly z podílu příslušného účastníka a upřednostní žádost o službu odpovídající vyššímu procentnímu podílu.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 30. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1054 ze dne 30. května 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696, pokud jde o portfolio služeb družicové komunikace v rámci státní správy nabízených systémem zřízeným v rámci Kosmického programu Unie (viz strana 49 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  Komise zpřístupní dokument s pokyny pro posuzování relevantnosti uživatelů a kritičnosti žádostí o služby.

3

---

PŘÍLOHA

Tabulka 1

Skóre priority jako součin relevantnosti uživatele a kritičnosti žádosti o službu

| | Relevantnost uživatele |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 |
| Kritičnost žádosti o službu | 0 | 0 (NÍZKÁ) | 0 (NÍZKÁ) | 0 (NÍZKÁ) |
| 1 | 0 (NÍZKÁ) | 1 (STŘEDNÍ) | 2 (STŘEDNÍ) |
| 2 | 0 (NÍZKÁ) | 2 (STŘEDNÍ) | 4 (VYSOKÁ) |

Relevantnost uživatele

0

1

2

Kritičnost žádosti o službu

0

0 (NÍZKÁ)

0 (NÍZKÁ)

0 (NÍZKÁ)

1

0 (NÍZKÁ)

1 (STŘEDNÍ)

2 (STŘEDNÍ)

2

0 (NÍZKÁ)

2 (STŘEDNÍ)

4 (VYSOKÁ)

---

Opravy

| 31.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/67

---

Oprava rozhodnutí Rady (EU) 2023/992 ze dne 16. května 2023 o jmenování šestnácti členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky (ECHA)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 135 ze dne 23. května 2023
  )

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/992 má znít takto:

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/992

ze dne 16. května 2023

o jmenování šestnácti členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky (ECHA)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na článek 79 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 79 nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví, že Rada má jmenovat jednoho zástupce z každého členského státu členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky (dále jen „správní rada“). |
| --- | --- |

(1)

Článek 79 nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví, že Rada má jmenovat jednoho zástupce z každého členského státu členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky (dále jen „správní rada“).

| (2) | Členové správní rady mají být jmenováni na základě svých odpovídajících zkušeností a odborných znalostí v oblasti chemické bezpečnosti nebo regulace chemických látek, přičemž se má zajistit, aby mezi členy rady byli členové s odpovídajícími odbornými znalostmi v obecných, finančních a právních záležitostech. |
| --- | --- |

(2)

Členové správní rady mají být jmenováni na základě svých odpovídajících zkušeností a odborných znalostí v oblasti chemické bezpečnosti nebo regulace chemických látek, přičemž se má zajistit, aby mezi členy rady byli členové s odpovídajícími odbornými znalostmi v obecných, finančních a právních záležitostech.

| (3) | Funkční období je čtyřleté a může být jednou prodlouženo. |
| --- | --- |

(3)

Funkční období je čtyřleté a může být jednou prodlouženo.

| (4) | Rozhodnutími ze dne 27. května 2019 (2) a ze dne 6. května 2021 (3) Rada jmenovala 15 a 12 členů správní rady. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutími ze dne 27. května 2019 (2) a ze dne 6. května 2021 (3) Rada jmenovala 15 a 12 členů správní rady.

| (5) | Členové správní rady za Belgii, Bulharsko, Dánsko, Estonsko, Francii, Irsko, Kypr, Litvu, Lotyšsko, Maltu, Německo, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Řecko a Slovensko byli jmenováni na období do 31. května 2027. |
| --- | --- |

(5)

Členové správní rady za Belgii, Bulharsko, Dánsko, Estonsko, Francii, Irsko, Kypr, Litvu, Lotyšsko, Maltu, Německo, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Řecko a Slovensko byli jmenováni na období do 31. května 2027.

| (6) | Rada obdržela návrhy od všech dotčených členských států, |
| --- | --- |

(6)

Rada obdržela návrhy od všech dotčených členských států,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členy správní rady jsou na druhé funkční období od 1. června 2023 do 31. května 2027 jmenovány tyto osoby:

| — | paní Ingrid BORGOVÁ, Malta; |
| --- | --- |

—

paní Ingrid BORGOVÁ, Malta;

| — | paní Claudia-Sorina DUMITRUOVÁ, Rumunsko; |
| --- | --- |

—

paní Claudia-Sorina DUMITRUOVÁ, Rumunsko;

| — | paní Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU, Kypr; |
| --- | --- |

—

paní Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU, Kypr;

| — | paní Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Polsko; |
| --- | --- |

—

paní Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Polsko;

| — | paní Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litva; |
| --- | --- |

—

paní Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litva;

| — | paní Teodora VALKOVA, Bulharsko; |
| --- | --- |

—

paní Teodora VALKOVA, Bulharsko;

| — | pan Axel Otto VORWERK, Německo; |
| --- | --- |

—

pan Axel Otto VORWERK, Německo;

| — | paní Sofia ZISI, Řecko. |
| --- | --- |

—

paní Sofia ZISI, Řecko.

Článek 2

Členy správní rady jsou na první funkční období od 1. června 2023 do 31. května 2027 jmenovány tyto osoby:

| — | paní Catheline Irène DANTINNEOVÁ, Belgie; |
| --- | --- |

—

paní Catheline Irène DANTINNEOVÁ, Belgie;

| — | paní Kristīne KAZEROVSKA, Lotyšsko; |
| --- | --- |

—

paní Kristīne KAZEROVSKA, Lotyšsko;

| — | paní Agnès LEFRANCOVÁ, Francie; |
| --- | --- |

—

paní Agnès LEFRANCOVÁ, Francie;

| — | paní Dília Maria LIMA JARDIMOVÁ, Portugalsko; |
| --- | --- |

—

paní Dília Maria LIMA JARDIMOVÁ, Portugalsko;

| — | paní Annemari LINNOVÁ, Estonsko; |
| --- | --- |

—

paní Annemari LINNOVÁ, Estonsko;

| — | paní Yvonne Marie MULLOOLYOVÁ, Irsko; |
| --- | --- |

—

paní Yvonne Marie MULLOOLYOVÁ, Irsko;

| — | paní Charlotta Amalia WALLENSTEINOVÁ, Dánsko; |
| --- | --- |

—

paní Charlotta Amalia WALLENSTEINOVÁ, Dánsko;

| — | paní Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovensko. |
| --- | --- |

—

paní Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovensko.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne, 16. května 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. SVANTESSON

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady ze dne 27. května 2019, o jmenování 15 členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky (Úř. věst. C 185, 29.5.2019, s. 4).

2

(3)  Rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2021 o jmenování dvanácti členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky (Úř. věst. C 185, 12.5.2021, s. 4).

3

---