# Uradni list L 143/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 143 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 662. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 143

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 662. junij 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2023/1062 z dne 1. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2023/194 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1063 z dne 26. maja 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Suruç Narı (ZOP)) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1064 z dne 26. maja 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Haricot de Soissons (ZGO)) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1065 z dne 1. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede nikotinamid ribozid klorida, dodanega živilom (
  1
  ) | 6 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1066 z dne 1. junija 2023 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (
  1
  ) | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1067 z dne 1. junija 2023 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji (
  1
  ) | 20 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1068 z dne 1. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za ciantraniliprol v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  ) | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1069 z dne 1. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za biksafen, ciprodinil, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, flutianil, izoksaflutol, mandipropamid, metoksifenozid in spinetoram v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  ) | 40 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1070 z dne 1. junija 2023 o tehničnih zahtevah za razvoj, vzdrževanje in uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo in shranjevanje informacij na podlagi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 65 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1071 z dne 1. junija 2023 o spremembi nekaterih prilog k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 glede odobritve ali odvzema statusa nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja nekaterih bolezni s seznama (
  1
  ) | 105 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1072 z dne 1. junija 2023 o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2023 | 116 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1073 z dne 1. junija 2023 o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod Spray On wipes v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 118 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1074 z dne 25. maja 2023 o pooblastilu za začetek pogajanj o protokolu med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan, o spremembi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, glede zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode, živila, vina in žgane pijače | 127 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2023/1062 z dne 1. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2023/194 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1063 z dne 26. maja 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Suruç Narı (ZOP))

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1064 z dne 26. maja 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Haricot de Soissons (ZGO))

5

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1065 z dne 1. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede nikotinamid ribozid klorida, dodanega živilom (
  1
  )

1

6

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1066 z dne 1. junija 2023 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (
  1
  )

1

9

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1067 z dne 1. junija 2023 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji (
  1
  )

1

20

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1068 z dne 1. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za ciantraniliprol v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  )

1

27

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1069 z dne 1. junija 2023 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za biksafen, ciprodinil, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, flutianil, izoksaflutol, mandipropamid, metoksifenozid in spinetoram v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  )

1

40

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1070 z dne 1. junija 2023 o tehničnih zahtevah za razvoj, vzdrževanje in uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo in shranjevanje informacij na podlagi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

65

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1071 z dne 1. junija 2023 o spremembi nekaterih prilog k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 glede odobritve ali odvzema statusa nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja nekaterih bolezni s seznama (
  1
  )

1

105

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1072 z dne 1. junija 2023 o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2023

116

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1073 z dne 1. junija 2023 o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod Spray On wipes v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

118

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1074 z dne 25. maja 2023 o pooblastilu za začetek pogajanj o protokolu med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan, o spremembi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, glede zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode, živila, vina in žgane pijače

127

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2023/1062

z dne 1. junija 2023

o spremembi Uredbe (EU) 2023/194 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2023/194 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže rib, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. Celotne dovoljene ulove (TAC) in ukrepe, ki so funkcionalno povezani s TAC, določene z Uredbo (EU) 2023/194, bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali izidi posvetovanj s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2023/194 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže rib, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. Celotne dovoljene ulove (TAC) in ukrepe, ki so funkcionalno povezani s TAC, določene z Uredbo (EU) 2023/194, bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali izidi posvetovanj s tretjimi državami.

| (2) | Uredba (EU) 2023/194 določa začasno kvoto Unije za trsko (Gadus morhua) v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. marca 2023. Da se omogoči nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, je treba navedeno začasno kvoto Unije nadomestiti z dokončno kvoto Unije za navedeni stalež za leto 2023. Svet bi moral zato določiti kvoto Unije za trsko v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b na podlagi referenčnega TAC za severovzhodno arktično trsko in zgodovinskih ribolovnih pravic Unije. Dokončno kvoto Unije za trsko v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b za leto 2023 bi bilo treba določiti na ravni 15 629 ton, kar ustreza odstotnemu deležu iz odstavka 3, točka (a), političnega dogovora med EU in Norveško v zvezi z ribolovom na podobmočjih ICES 1 in 2. Kvoto Unije za trsko v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b bi bilo treba državam članicam dodeliti v skladu s Sklepom Sveta 87/277/EGS (2) ob upoštevanju prilagoditev, potrebnih zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije, kot je določeno v Prilogi 36(E) k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (3). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2023/194 določa začasno kvoto Unije za trsko (Gadus morhua) v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. marca 2023. Da se omogoči nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, je treba navedeno začasno kvoto Unije nadomestiti z dokončno kvoto Unije za navedeni stalež za leto 2023. Svet bi moral zato določiti kvoto Unije za trsko v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b na podlagi referenčnega TAC za severovzhodno arktično trsko in zgodovinskih ribolovnih pravic Unije. Dokončno kvoto Unije za trsko v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b za leto 2023 bi bilo treba določiti na ravni 15 629 ton, kar ustreza odstotnemu deležu iz odstavka 3, točka (a), političnega dogovora med EU in Norveško v zvezi z ribolovom na podobmočjih ICES 1 in 2. Kvoto Unije za trsko v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah na podobmočju ICES 1 in v razdelku ICES 2b bi bilo treba državam članicam dodeliti v skladu s Sklepom Sveta 87/277/EGS (2) ob upoštevanju prilagoditev, potrebnih zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije, kot je določeno v Prilogi 36(E) k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (3).

| (3) | Uredba (EU) 2023/194 določa začasno kvoto Unije za grenlandsko morsko ploščo (Reinhardtius hippoglossoides) v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. marca 2023. Da se omogoči nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, je treba navedeno začasno kvoto Unije nadomestiti z dokončno kvoto Unije za navedeni stalež za leto 2023. Dokončno kvoto Unije za grenlandsko morsko ploščo v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 za leto 2023 bi bilo treba določiti na ravni 1 711 ton. Raven navedene kvote Unije ustreza 9,25 % TAC za grenlandsko morsko ploščo na podobmočjih ICES 1 in 2 za leto 2023, ki ga je Unija predlagala pri Komisiji za ribištvo severovzhodnega Atlantika, in sicer 18 494 ton, v skladu z mnenjem ICES. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2023/194 določa začasno kvoto Unije za grenlandsko morsko ploščo (Reinhardtius hippoglossoides) v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. marca 2023. Da se omogoči nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, je treba navedeno začasno kvoto Unije nadomestiti z dokončno kvoto Unije za navedeni stalež za leto 2023. Dokončno kvoto Unije za grenlandsko morsko ploščo v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 za leto 2023 bi bilo treba določiti na ravni 1 711 ton. Raven navedene kvote Unije ustreza 9,25 % TAC za grenlandsko morsko ploščo na podobmočjih ICES 1 in 2 za leto 2023, ki ga je Unija predlagala pri Komisiji za ribištvo severovzhodnega Atlantika, in sicer 18 494 ton, v skladu z mnenjem ICES.

| (4) | Uredba (EU) 2023/194 ne določa ribolovnih možnosti za rdeče okune (Sebastes spp.) v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 za leto 2023. Da bi se ribolov navedenega staleža lahko začel, ko se zadevna ribolovna sezona začne 1. julija 2023, bi bilo treba kvoto Unije za rdeče okune v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 določiti na podlagi povprečja treh najvišjih letnih ulovov rdečih okunov s strani Unije v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 v obdobju od leta 2013 do leta 2022. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) 2023/194 ne določa ribolovnih možnosti za rdeče okune (Sebastes spp.) v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 za leto 2023. Da bi se ribolov navedenega staleža lahko začel, ko se zadevna ribolovna sezona začne 1. julija 2023, bi bilo treba kvoto Unije za rdeče okune v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 določiti na podlagi povprečja treh najvišjih letnih ulovov rdečih okunov s strani Unije v mednarodnih vodah na podobmočjih ICES 1 in 2 v obdobju od leta 2013 do leta 2022.

| (5) | Uredbo (EU) 2023/194 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) 2023/194 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ribolovne možnosti iz Uredbe (EU) 2023/194 se uporabljajo od 1. januarja 2023. Zato bi se morale določbe o ribolovnih možnostih, uvedene s to uredbo, prav tako uporabljati od 1. januarja 2023. Takšna retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj so zadevne ribolovne možnosti večje ali še niso bile izčrpane. Ker se je nujno treba izogniti prekinitvi ribolovnih dejavnosti, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(6)

Ribolovne možnosti iz Uredbe (EU) 2023/194 se uporabljajo od 1. januarja 2023. Zato bi se morale določbe o ribolovnih možnostih, uvedene s to uredbo, prav tako uporabljati od 1. januarja 2023. Takšna retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj so zadevne ribolovne možnosti večje ali še niso bile izčrpane. Ker se je nujno treba izogniti prekinitvi ribolovnih dejavnosti, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (EU) 2023/194

Priloga IB k Uredbi (EU) 2023/194 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Svet

predsednik

A. CARLSON

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2023/194 z dne 30. januarja 2023 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib za leto 2023, ki se uporabljajo v vodah Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2023 in 2024 (UL L 28, 31.1.2023, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 87/277/EGS z dne 18. maja 1987 o dodelitvi možnega ulova trsk na območju Spitsbergena in Bear Islanda ter na razdelku 3M, kakor je opredeljeno v Konvenciji NAFO (UL L 135, 23.5.1987, str. 29).

2

(3)  
  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

3

---

PRILOGA

Priloga IB k Uredbi (EU) 2023/194 se spremeni:

| (i) | tabela za trsko (Gadus morhua) v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah območij 1 in 2b se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | trska

  Gadus morhua | Območje: | vode Svalbarda; mednarodne vode območij 1 in 2b
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | 3 094 | (1)(2) | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
| Španija | 7 994 | (1)(2) |
| Francija | 1 320 | (1)(2) |
| Poljska | 1 448 | (1)(2) |
| Portugalska | 1 688 | (1)(2) |
| Druge države članice | 85 | (1)(2)(3) |
| Unija | 15 629 | (1)(2) |
| TAC | ni relevantno | |
| (1) | Dodelitev dela staleža trske, ki je na voljo Uniji na območjih otoka Spitsbergen in Medvedjega otoka, in z njim povezan prilov vahnje ne posegata v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Pariške pogodbe iz leta 1920. |
| (2) | Prilov vahnje lahko predstavlja do 14 % ulova na izvlek. Količina prilova vahnje se prišteje kvoti za trsko. |
| (3) | Razen Nemčije, Španije, Francije, Poljske in Portugalske. Ulovi, ki se vštevajo v to skupno kvoto, se sporočijo ločeno (COD/1/2B_AMS).“; |

(i)

tabela za trsko (Gadus morhua) v vodah Svalbarda in mednarodnih vodah območij 1 in 2b se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

trska

Gadus morhua

Območje:

vode Svalbarda; mednarodne vode območij 1 in 2b

(COD/1/2B.)

Nemčija

3 094

(1)(2)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Španija

7 994

(1)(2)

Francija

1 320

(1)(2)

Poljska

1 448

(1)(2)

Portugalska

1 688

(1)(2)

Druge države članice

85

(1)(2)(3)

Unija

15 629

(1)(2)

TAC

ni relevantno

(1)

Dodelitev dela staleža trske, ki je na voljo Uniji na območjih otoka Spitsbergen in Medvedjega otoka, in z njim povezan prilov vahnje ne posegata v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Pariške pogodbe iz leta 1920.

(2)

Prilov vahnje lahko predstavlja do 14 % ulova na izvlek. Količina prilova vahnje se prišteje kvoti za trsko.

(3)

Razen Nemčije, Španije, Francije, Poljske in Portugalske. Ulovi, ki se vštevajo v to skupno kvoto, se sporočijo ločeno (COD/1/2B_AMS).“;

| (ii) | tabela za grenlandsko morsko ploščo (Reinhardtius hippoglossoides) v mednarodnih vodah območij 1 in 2 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | grenlandska morska plošča

  Reinhardtius hippoglossoides | Območje: | mednarodne vode podobmočij 1 in 2
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unija | 1 711 | (1) | Previdnostni TAC |
| TAC | ni relevantno | |
| (1) | Izključno za prilov. Usmerjeni ribolov v okviru te kvote ni dovoljen.“; |

(ii)

tabela za grenlandsko morsko ploščo (Reinhardtius hippoglossoides) v mednarodnih vodah območij 1 in 2 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

grenlandska morska plošča

Reinhardtius hippoglossoides

Območje:

mednarodne vode podobmočij 1 in 2

(GHL/1/2INT)

Unija

1 711

(1)

Previdnostni TAC

TAC

ni relevantno

(1)

Izključno za prilov. Usmerjeni ribolov v okviru te kvote ni dovoljen.“;

| (iii) | tabela za rdeče okune (Sebastes spp.) v mednarodnih vodah območij 1 in 2 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | rdeči okuni

  Sebastes spp. | Območje: | mednarodne vode območij 1 in 2
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unija | 6 000 | (1) | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
| TAC | ni relevantno | |
| (1) | Lovi se lahko samo od 1. julija do 31. decembra. Ribiška plovila omejijo prilov rdečih okunov pri drugih ribolovih na največ 1 % celotnega ulova, obdržanega na krovu.“. |

(iii)

tabela za rdeče okune (Sebastes spp.) v mednarodnih vodah območij 1 in 2 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

rdeči okuni

Sebastes spp.

Območje:

mednarodne vode območij 1 in 2

(RED/1/2INT)

Unija

6 000

(1)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

TAC

ni relevantno

(1)

Lovi se lahko samo od 1. julija do 31. decembra. Ribiška plovila omejijo prilov rdečih okunov pri drugih ribolovih na največ 1 % celotnega ulova, obdržanega na krovu.“.

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1063

z dne 26. maja 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Suruç Narı“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Turčije za registracijo imena „Suruç Narı“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Turčije za registracijo imena „Suruç Narı“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega utemeljenega ugovora, bi bilo treba ime „Suruç Narı“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega utemeljenega ugovora, bi bilo treba ime „Suruç Narı“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Suruç Narı“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. maja 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 51, 10.2.2023, str. 19.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1064

z dne 26. maja 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Haricot de Soissons“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Francije za registracijo imena „Haricot de Soissons“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Francije za registracijo imena „Haricot de Soissons“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Haricot de Soissons“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Haricot de Soissons“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Haricot de Soissons“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. maja 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 56, 15.2.2023, str. 23.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1065

z dne 1. junija 2023

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede nikotinamid ribozid klorida, dodanega živilom

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (1) ter zlasti člena 3(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 je določen seznam vitaminov in mineralov ter njihove oblike, ki se lahko dodajo živilom. |
| --- | --- |

(1)

V prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 je določen seznam vitaminov in mineralov ter njihove oblike, ki se lahko dodajo živilom.

| (2) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/16 (2) je bilo odobreno dajanje na trg nikotinamid ribozid klorida kot novega živila za uporabo v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v členu 2 Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), za odraslo populacijo. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/16 (2) je bilo odobreno dajanje na trg nikotinamid ribozid klorida kot novega živila za uporabo v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v členu 2 Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), za odraslo populacijo.

| (3) | Ker se je prvotna odobritev te snovi kot novega živila iz Izvedbene uredbe (EU) 2020/16 nanašala le na prehranska dopolnila, je bila snov na seznam iz Priloge II k Direktivi 2002/46/ES vključena z Uredbo Komisije (EU) 2021/418 (4). Sledila je vloga za razširitev uporabe nikotinamid ribozid klorida kot novega živila, da bi vključevala tudi uporabo za prehranske namene kot vir niacina, zlasti v nadomestkih obrokov, na podlagi katere je Komisija Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila, naj pripravi mnenje o taki razširitvi uporabe v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter naj na podlagi rezultatov te presoje v okviru Uredbe (ES) št. 1925/2006 oceni varnost in biološko uporabnost navedene snovi, kadar se doda zadevnim živilom. Agencija je 14. septembra 2021 sprejela znanstveno mnenje o razširitvi uporabe nikotinamid ribozid klorida kot novega živila (6). |
| --- | --- |

(3)

Ker se je prvotna odobritev te snovi kot novega živila iz Izvedbene uredbe (EU) 2020/16 nanašala le na prehranska dopolnila, je bila snov na seznam iz Priloge II k Direktivi 2002/46/ES vključena z Uredbo Komisije (EU) 2021/418 (4). Sledila je vloga za razširitev uporabe nikotinamid ribozid klorida kot novega živila, da bi vključevala tudi uporabo za prehranske namene kot vir niacina, zlasti v nadomestkih obrokov, na podlagi katere je Komisija Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila, naj pripravi mnenje o taki razširitvi uporabe v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter naj na podlagi rezultatov te presoje v okviru Uredbe (ES) št. 1925/2006 oceni varnost in biološko uporabnost navedene snovi, kadar se doda zadevnim živilom. Agencija je 14. septembra 2021 sprejela znanstveno mnenje o razširitvi uporabe nikotinamid ribozid klorida kot novega živila (6).

| (4) | Iz njenega mnenja izhaja, da uporaba nikotinamid ribozid klorida v živilih kot vira niacina ne predstavlja tveganja za varnost, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Ti pogoji so določeni v odobritvi te snovi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1160 (7). |
| --- | --- |

(4)

Iz njenega mnenja izhaja, da uporaba nikotinamid ribozid klorida v živilih kot vira niacina ne predstavlja tveganja za varnost, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Ti pogoji so določeni v odobritvi te snovi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1160 (7).

| (5) | Živilom se v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1925/2006 lahko dodajo le vitamini in/ali minerali, navedeni v Prilogi I, v oblikah, navedenih v Prilogi II k navedenemu aktu. Nikotinamid ribozid klorid bi bilo treba na podlagi pozitivnega mnenja Agencije in odobritve kot novega živila z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/1160 vključiti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 kot obliko niacina. |
| --- | --- |

(5)

Živilom se v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1925/2006 lahko dodajo le vitamini in/ali minerali, navedeni v Prilogi I, v oblikah, navedenih v Prilogi II k navedenemu aktu. Nikotinamid ribozid klorid bi bilo treba na podlagi pozitivnega mnenja Agencije in odobritve kot novega živila z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/1160 vključiti v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 kot obliko niacina.

| (6) | Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalno skupino za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin in njene pripombe so bile upoštevane. |
| --- | --- |

(6)

Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalno skupino za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin in njene pripombe so bile upoštevane.

| (7) | Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/16 z dne 10. januarja 2020 o odobritvi dajanja na trg nikotinamid ribozid klorida kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470 (UL L 7, 13.1.2020, str. 6).

2

(3)  Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) 2021/418 z dne 9. marca 2021 o spremembi Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nikotinamid ribozid kloridom in magnezijevim citrat malatom, ki se uporabljata pri proizvodnji prehranskih dopolnil, in v zvezi z mersko enoto, ki se uporablja za baker (UL L 83, 10.3.2021, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (UL L 327, 11.12.2015, str. 1).

5

(6)  
  EFSA Journal 2021;19(11):6843.

6

EFSA Journal

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1160 z dne 5. julija 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 glede pogojev uporabe in specifikacij novega živila nikotinamid ribozid klorid (UL L 179, 6.7.2022, str. 25).

7

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 se v točki 1 „Kemijske oblike vitaminov“ pod „NIACIN“ za vnosom za „nikotinamid“ doda naslednji vnos:

„nikotinamid ribozid klorid“.

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1066

z dne 1. junija 2023

o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2821/71 z dne 20. decembra 1971 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj (1) in zlasti člena 1(1), točka (b), Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi uporabo člena 101(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj, ki spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe in katerih predmet so raziskave in razvoj proizvodov, tehnologij ali postopkov do stopnje industrijske uporabe ter izkoriščanje rezultatov, vključno z določbami glede pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi uporabo člena 101(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj, ki spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe in katerih predmet so raziskave in razvoj proizvodov, tehnologij ali postopkov do stopnje industrijske uporabe ter izkoriščanje rezultatov, vključno z določbami glede pravic intelektualne lastnine.

| (2) | Člen 179(2) Pogodbe od Unije zahteva, da spodbuja podjetja, tudi mala in srednja, pri njihovih visokokakovostnih raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih in podpira njihova prizadevanja za medsebojno sodelovanje. Sodelovanje med podjetji na področju raziskav in razvoja lahko prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora (3). |
| --- | --- |

(2)

Člen 179(2) Pogodbe od Unije zahteva, da spodbuja podjetja, tudi mala in srednja, pri njihovih visokokakovostnih raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih in podpira njihova prizadevanja za medsebojno sodelovanje. Sodelovanje med podjetji na področju raziskav in razvoja lahko prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora (3).

| (3) | Uredba Komisije (EU) št. 1217/2010 (4) opredeljuje skupine sporazumov o raziskavah in razvoju, za katere Komisija šteje, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 30. junija 2023. Glede na splošne pozitivne izkušnje z uporabo navedene uredbe ter rezultate ocene Uredbe je primerno sprejeti novo uredbo o skupinskih izvzetjih. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EU) št. 1217/2010 (4) opredeljuje skupine sporazumov o raziskavah in razvoju, za katere Komisija šteje, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 30. junija 2023. Glede na splošne pozitivne izkušnje z uporabo navedene uredbe ter rezultate ocene Uredbe je primerno sprejeti novo uredbo o skupinskih izvzetjih.

| (4) | Namen te uredbe je spodbujati raziskave in razvoj ter obenem učinkovito varovati konkurenco. Njen namen je tudi, da se podjetjem zagotovi ustrezna pravna varnost. Pri uresničevanju navedenih ciljev bi bilo treba upoštevati potrebo po čim večji možni poenostavitvi upravnega nadzora in pravnega okvira. |
| --- | --- |

(4)

Namen te uredbe je spodbujati raziskave in razvoj ter obenem učinkovito varovati konkurenco. Njen namen je tudi, da se podjetjem zagotovi ustrezna pravna varnost. Pri uresničevanju navedenih ciljev bi bilo treba upoštevati potrebo po čim večji možni poenostavitvi upravnega nadzora in pravnega okvira.

| (5) | Dokler ni dosežena določena stopnja tržne moči, je za uporabo člena 101(3) Pogodbe praviloma mogoče domnevati, da bodo pozitivni učinki sporazumov o raziskavah in razvoju prevladali nad negativnimi učinki na konkurenco. |
| --- | --- |

(5)

Dokler ni dosežena določena stopnja tržne moči, je za uporabo člena 101(3) Pogodbe praviloma mogoče domnevati, da bodo pozitivni učinki sporazumov o raziskavah in razvoju prevladali nad negativnimi učinki na konkurenco.

| (6) | Za uporabo člena 101(3) Pogodbe z uredbo ni treba opredeliti tistih sporazumov, ki lahko spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe. Pri posamični presoji sporazumov iz člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov, predvsem strukturo upoštevnega trga. |
| --- | --- |

(6)

Za uporabo člena 101(3) Pogodbe z uredbo ni treba opredeliti tistih sporazumov, ki lahko spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe. Pri posamični presoji sporazumov iz člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov, predvsem strukturo upoštevnega trga.

| (7) | Sodelovanje v skupnih ali plačanih raziskavah in razvoju ter pri izkoriščanju rezultatov bo najverjetneje spodbudilo tehnični in gospodarski napredek, če se znanja, sredstva ali dejavnosti sodelujočih dopolnjujejo. |
| --- | --- |

(7)

Sodelovanje v skupnih ali plačanih raziskavah in razvoju ter pri izkoriščanju rezultatov bo najverjetneje spodbudilo tehnični in gospodarski napredek, če se znanja, sredstva ali dejavnosti sodelujočih dopolnjujejo.

| (8) | Potrošniki lahko na splošno pričakujejo, da bodo imeli koristi od povečanega obsega in učinkovitosti raziskav in razvoja, in sicer zaradi uvajanja novih ali izboljšanih proizvodov, tehnologij ali postopkov, hitrejšega uvajanja takšnih proizvodov, tehnologij ali postopkov na trg ali znižanja cen, ki ga bodo omogočili novi ali izboljšani proizvodi, tehnologije ali postopki. |
| --- | --- |

(8)

Potrošniki lahko na splošno pričakujejo, da bodo imeli koristi od povečanega obsega in učinkovitosti raziskav in razvoja, in sicer zaradi uvajanja novih ali izboljšanih proizvodov, tehnologij ali postopkov, hitrejšega uvajanja takšnih proizvodov, tehnologij ali postopkov na trg ali znižanja cen, ki ga bodo omogočili novi ali izboljšani proizvodi, tehnologije ali postopki.

| (9) | Skupno izkoriščanje rezultatov lahko poteka v različnih oblikah, kot so proizvodnja in distribucija proizvodov, uporaba tehnologij ali postopkov ali prenos pravic intelektualne lastnine ali izdaja licenc zanje ali posredovanje tehničnega znanja in izkušenj, potrebnih za tako proizvodnjo ali uporabo, ki znatno prispevajo k tehničnemu ali gospodarskemu napredku. |
| --- | --- |

(9)

Skupno izkoriščanje rezultatov lahko poteka v različnih oblikah, kot so proizvodnja in distribucija proizvodov, uporaba tehnologij ali postopkov ali prenos pravic intelektualne lastnine ali izdaja licenc zanje ali posredovanje tehničnega znanja in izkušenj, potrebnih za tako proizvodnjo ali uporabo, ki znatno prispevajo k tehničnemu ali gospodarskemu napredku.

| (10) | Da bi bilo izvzetje, uvedeno s to uredbo, utemeljeno, bi se moralo skupno izkoriščanje rezultatov nanašati na proizvode (tudi blago in storitve), tehnologije ali postopke, za katere je uporaba rezultatov raziskav in razvoja nujno potrebna. |
| --- | --- |

(10)

Da bi bilo izvzetje, uvedeno s to uredbo, utemeljeno, bi se moralo skupno izkoriščanje rezultatov nanašati na proizvode (tudi blago in storitve), tehnologije ali postopke, za katere je uporaba rezultatov raziskav in razvoja nujno potrebna.

| (11) | Poleg tega bi se morale vse pogodbene stranke v sporazumu o raziskavah in razvoju sporazumeti, da bodo imele vse polni dostop do končnih rezultatov skupnih raziskav in razvoja, vključno z morebitnimi pravicami intelektualne lastnine ter tehničnim znanjem in izkušnjami, ki izhajajo iz njih, za namene nadaljnjih raziskav in razvoja ter za namene izkoriščanja, takoj ko bodo končni rezultati na voljo. Kar zadeva uporabo rezultatov za namene nadaljnjih raziskav in razvoja, dostop do rezultatov praviloma ne bi smel biti omejen. Vendar pa je, če pogodbene stranke v skladu s to uredbo omejijo svoje pravice do izkoriščanja, zlasti če se pri izkoriščanju specializirajo, mogoče ustrezno omejiti dostop do rezultatov za namene izkoriščanja. Poleg tega, če pri raziskavah in razvoju sodelujejo akademske ustanove, raziskovalni inštituti ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti raziskav in razvoja kot poslovno storitev, ne da bi bili običajno dejavni pri izkoriščanju rezultatov, se ti lahko dogovorijo, da bodo rezultate raziskav in razvoja uporabljali le za nadaljnje raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega bi se morale vse pogodbene stranke v sporazumu o raziskavah in razvoju sporazumeti, da bodo imele vse polni dostop do končnih rezultatov skupnih raziskav in razvoja, vključno z morebitnimi pravicami intelektualne lastnine ter tehničnim znanjem in izkušnjami, ki izhajajo iz njih, za namene nadaljnjih raziskav in razvoja ter za namene izkoriščanja, takoj ko bodo končni rezultati na voljo. Kar zadeva uporabo rezultatov za namene nadaljnjih raziskav in razvoja, dostop do rezultatov praviloma ne bi smel biti omejen. Vendar pa je, če pogodbene stranke v skladu s to uredbo omejijo svoje pravice do izkoriščanja, zlasti če se pri izkoriščanju specializirajo, mogoče ustrezno omejiti dostop do rezultatov za namene izkoriščanja. Poleg tega, če pri raziskavah in razvoju sodelujejo akademske ustanove, raziskovalni inštituti ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti raziskav in razvoja kot poslovno storitev, ne da bi bili običajno dejavni pri izkoriščanju rezultatov, se ti lahko dogovorijo, da bodo rezultate raziskav in razvoja uporabljali le za nadaljnje raziskave in razvoj.

| (12) | Pogodbene stranke lahko glede na svoje zmogljivosti in tržne potrebe k sodelovanju na področju raziskav in razvoja prispevajo v različni meri. Da bi se torej upoštevala in nadomestila razlika v vrednosti ali vrsti prispevkov pogodbenih strank, lahko sporazum o raziskavah in razvoju, za katerega se uporablja ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, določa, da ena pogodbena stranka drugi plača nadomestilo za dostop do rezultatov za namen nadaljnjih raziskav in razvoja ali izkoriščanja. Vendar pa nadomestilo ne bi smelo biti tako visoko, da bi dejansko oviralo tak dostop. |
| --- | --- |

(12)

Pogodbene stranke lahko glede na svoje zmogljivosti in tržne potrebe k sodelovanju na področju raziskav in razvoja prispevajo v različni meri. Da bi se torej upoštevala in nadomestila razlika v vrednosti ali vrsti prispevkov pogodbenih strank, lahko sporazum o raziskavah in razvoju, za katerega se uporablja ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, določa, da ena pogodbena stranka drugi plača nadomestilo za dostop do rezultatov za namen nadaljnjih raziskav in razvoja ali izkoriščanja. Vendar pa nadomestilo ne bi smelo biti tako visoko, da bi dejansko oviralo tak dostop.

| (13) | V primeru, da sporazum o raziskavah in razvoju ne določa skupnega izkoriščanja rezultatov, bi se morale pogodbene stranke v sporazumu o raziskavah in razvoju sporazumeti o medsebojni odobritvi dostopa do svojega obstoječega tehničnega znanja in izkušenj, če jih druge pogodbene stranke nujno potrebujejo za izkoriščanje rezultatov. Višina zaračunanega nadomestila (na primer licenčnin) ne bi smela biti tako visoka, da bi drugim pogodbenim strankam dejansko ovirala dostop do tehničnega znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

(13)

V primeru, da sporazum o raziskavah in razvoju ne določa skupnega izkoriščanja rezultatov, bi se morale pogodbene stranke v sporazumu o raziskavah in razvoju sporazumeti o medsebojni odobritvi dostopa do svojega obstoječega tehničnega znanja in izkušenj, če jih druge pogodbene stranke nujno potrebujejo za izkoriščanje rezultatov. Višina zaračunanega nadomestila (na primer licenčnin) ne bi smela biti tako visoka, da bi drugim pogodbenim strankam dejansko ovirala dostop do tehničnega znanja in izkušenj.

| (14) | Izvzetje, uvedeno s to uredbo, bi moralo biti omejeno na sporazume o raziskavah in razvoju, ki podjetjem ne dajejo možnosti izključitve konkurence glede znatnega dela zadevnih proizvodov, tehnologij ali postopkov. Zato je treba iz skupinskega izvzetja izključiti sporazume med konkurenti, katerih skupni tržni delež za proizvode, tehnologije ali postopke, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati z rezultati raziskav in razvoja, ob sklenitvi sporazuma presega določeno raven. |
| --- | --- |

(14)

Izvzetje, uvedeno s to uredbo, bi moralo biti omejeno na sporazume o raziskavah in razvoju, ki podjetjem ne dajejo možnosti izključitve konkurence glede znatnega dela zadevnih proizvodov, tehnologij ali postopkov. Zato je treba iz skupinskega izvzetja izključiti sporazume med konkurenti, katerih skupni tržni delež za proizvode, tehnologije ali postopke, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati z rezultati raziskav in razvoja, ob sklenitvi sporazuma presega določeno raven.

| (15) | Če ena pogodbena stranka financira več raziskovalnih in razvojnih projektov, ki jih v zvezi z enakimi proizvodi, tehnologijami ali postopki izvajajo konkurenti, ni mogoče izključiti morebitnih učinkov protikonkurenčnega omejevanja dostopa do trga, zlasti če navedena stranka pridobi izključno pravico do izkoriščanja rezultatov v razmerju do tretjih oseb. Zato bi morala biti v zvezi s sporazumi o plačanih raziskavah in razvoju ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, omejena na sporazume, na podlagi katerih skupni tržni delež vseh pogodbenih strank, vključenih v povezane sporazume, tj. pogodbene stranke, ki zagotavlja financiranje, in vseh pogodbenih strank, ki izvajajo dejavnosti raziskav in razvoja, ne presega določene ravni. |
| --- | --- |

(15)

Če ena pogodbena stranka financira več raziskovalnih in razvojnih projektov, ki jih v zvezi z enakimi proizvodi, tehnologijami ali postopki izvajajo konkurenti, ni mogoče izključiti morebitnih učinkov protikonkurenčnega omejevanja dostopa do trga, zlasti če navedena stranka pridobi izključno pravico do izkoriščanja rezultatov v razmerju do tretjih oseb. Zato bi morala biti v zvezi s sporazumi o plačanih raziskavah in razvoju ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, omejena na sporazume, na podlagi katerih skupni tržni delež vseh pogodbenih strank, vključenih v povezane sporazume, tj. pogodbene stranke, ki zagotavlja financiranje, in vseh pogodbenih strank, ki izvajajo dejavnosti raziskav in razvoja, ne presega določene ravni.

| (16) | Vendar se prag tržnega deleža za izvzetje, uvedeno s to uredbo, ne bi smel uporabljati, če pogodbene stranke sporazuma o raziskavah in razvoju niso konkurenčna podjetja v zvezi s proizvodi, tehnologijami ali postopki, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s proizvodi, tehnologijami ali postopki, ki izhajajo iz sporazuma. To vključuje na primer sporazume v zvezi z razvojem proizvodov, tehnologij ali postopkov, ki bi ustvarili povsem novo povpraševanje, ali raziskavami in razvojem, ki niso tesno povezani z določenim proizvodom, tehnologijo ali postopkom oziroma še niso usmerjeni v določen cilj. |
| --- | --- |

(16)

Vendar se prag tržnega deleža za izvzetje, uvedeno s to uredbo, ne bi smel uporabljati, če pogodbene stranke sporazuma o raziskavah in razvoju niso konkurenčna podjetja v zvezi s proizvodi, tehnologijami ali postopki, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s proizvodi, tehnologijami ali postopki, ki izhajajo iz sporazuma. To vključuje na primer sporazume v zvezi z razvojem proizvodov, tehnologij ali postopkov, ki bi ustvarili povsem novo povpraševanje, ali raziskavami in razvojem, ki niso tesno povezani z določenim proizvodom, tehnologijo ali postopkom oziroma še niso usmerjeni v določen cilj.

| (17) | Ni mogoče domnevati, da so sporazumi o raziskavah in razvoju zajeti v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe ali da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe, če je presežen prag tržnega deleža, določen s to uredbo, ali če niso izpolnjeni drugi pogoji iz te uredbe. V takih primerih je treba sporazum o raziskavah in razvoju posamično presojati na podlagi člena 101 Pogodbe. |
| --- | --- |

(17)

Ni mogoče domnevati, da so sporazumi o raziskavah in razvoju zajeti v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe ali da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe, če je presežen prag tržnega deleža, določen s to uredbo, ali če niso izpolnjeni drugi pogoji iz te uredbe. V takih primerih je treba sporazum o raziskavah in razvoju posamično presojati na podlagi člena 101 Pogodbe.

| (18) | Da bi se ohranila učinkovita konkurenca v času skupnega izkoriščanja rezultatov skupnih ali plačanih raziskav in razvoja, bi bilo treba določiti, da skupinsko izvzetje preneha veljati, če skupni tržni delež pogodbenih strank za proizvode, tehnologije ali postopke, ki izhajajo iz raziskav in razvoja, preseže določeno raven. Ne glede na tržne deleže pogodbenih strank pa bi moralo izvzetje še naprej veljati v določenem obdobju po začetku skupnega izkoriščanja, da se tržni deleži stabilizirajo, zlasti po uvedbi povsem novega proizvoda, in da se zagotovi minimalno obdobje donosnosti naložbe. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se ohranila učinkovita konkurenca v času skupnega izkoriščanja rezultatov skupnih ali plačanih raziskav in razvoja, bi bilo treba določiti, da skupinsko izvzetje preneha veljati, če skupni tržni delež pogodbenih strank za proizvode, tehnologije ali postopke, ki izhajajo iz raziskav in razvoja, preseže določeno raven. Ne glede na tržne deleže pogodbenih strank pa bi moralo izvzetje še naprej veljati v določenem obdobju po začetku skupnega izkoriščanja, da se tržni deleži stabilizirajo, zlasti po uvedbi povsem novega proizvoda, in da se zagotovi minimalno obdobje donosnosti naložbe.

| (19) | Izvzetje, uvedeno s to uredbo, se ne bi smelo uporabljati za sporazume, s katerimi se določajo omejitve, ki niso nujne za doseganje pozitivnih učinkov, ki izhajajo iz sporazuma o raziskavah in razvoju. Sporazume, ki vsebujejo nekatere vrste hudega omejevanja konkurence, kot so omejitve svobode pogodbenih strank pri izvajanju dejavnosti raziskav in razvoja na področju, ki ni povezano s sporazumom, določanje cen, ki se zaračunavajo tretjim osebam, omejitve obsega proizvodnje ali prodaje in omejitve izvajanja pasivne prodaje proizvodov, tehnologij ali postopkov, ki izhajajo iz skupnih ali plačanih raziskav in razvoja, bi bilo načeloma treba izključiti iz ugodnosti izvzetja, uvedenega s to uredbo, ne glede na tržni delež zadevnih podjetij. Pri tem omejitve področij uporabe ne pomenijo omejitev obsega proizvodnje ali prodaje oziroma omejitev glede ozemlja ali strank. |
| --- | --- |

(19)

Izvzetje, uvedeno s to uredbo, se ne bi smelo uporabljati za sporazume, s katerimi se določajo omejitve, ki niso nujne za doseganje pozitivnih učinkov, ki izhajajo iz sporazuma o raziskavah in razvoju. Sporazume, ki vsebujejo nekatere vrste hudega omejevanja konkurence, kot so omejitve svobode pogodbenih strank pri izvajanju dejavnosti raziskav in razvoja na področju, ki ni povezano s sporazumom, določanje cen, ki se zaračunavajo tretjim osebam, omejitve obsega proizvodnje ali prodaje in omejitve izvajanja pasivne prodaje proizvodov, tehnologij ali postopkov, ki izhajajo iz skupnih ali plačanih raziskav in razvoja, bi bilo načeloma treba izključiti iz ugodnosti izvzetja, uvedenega s to uredbo, ne glede na tržni delež zadevnih podjetij. Pri tem omejitve področij uporabe ne pomenijo omejitev obsega proizvodnje ali prodaje oziroma omejitev glede ozemlja ali strank.

| (20) | Pragi tržnih deležev, izključitev nekaterih sporazumov iz skupinskega izvzetja in pogoji, določeni v tej uredbi, na splošno zagotavljajo, da sporazumi, za katere se uporablja skupinsko izvzetje, pogodbenim strankam ne omogočajo, da bi izključile konkurenco glede znatnega dela zadevnih proizvodov, tehnologij ali postopkov. |
| --- | --- |

(20)

Pragi tržnih deležev, izključitev nekaterih sporazumov iz skupinskega izvzetja in pogoji, določeni v tej uredbi, na splošno zagotavljajo, da sporazumi, za katere se uporablja skupinsko izvzetje, pogodbenim strankam ne omogočajo, da bi izključile konkurenco glede znatnega dela zadevnih proizvodov, tehnologij ali postopkov.

| (21) | Sporazumi med podjetji, ki si ne konkurirajo v vlogi dobaviteljev proizvodov, tehnologij ali postopkov, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati z rezultati raziskav in razvoja, in ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, bodo učinkovito konkurenco pri inovacijah izključili le v izjemnih primerih. Zato je primerno omogočiti, da taki sporazumi izkoristijo ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, ne glede na tržni delež, in vse izjemne primere reševati z odvzemom ugodnosti izvzetja, uvedenega s to uredbo. Izvzetje takih sporazumov na podlagi te uredbe ne posega v konkurenčno presojo sporazumov o raziskavah in razvoju, ki ne izpolnjujejo pogojev iz te uredbe, ali sporazumov, za katere je bila ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, odvzeta. |
| --- | --- |

(21)

Sporazumi med podjetji, ki si ne konkurirajo v vlogi dobaviteljev proizvodov, tehnologij ali postopkov, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati z rezultati raziskav in razvoja, in ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, bodo učinkovito konkurenco pri inovacijah izključili le v izjemnih primerih. Zato je primerno omogočiti, da taki sporazumi izkoristijo ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, ne glede na tržni delež, in vse izjemne primere reševati z odvzemom ugodnosti izvzetja, uvedenega s to uredbo. Izvzetje takih sporazumov na podlagi te uredbe ne posega v konkurenčno presojo sporazumov o raziskavah in razvoju, ki ne izpolnjujejo pogojev iz te uredbe, ali sporazumov, za katere je bila ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, odvzeta.

| (22) | V tej uredbi bi bilo treba navesti značilne situacije, v katerih se lahko odvzem ugodnosti uvedenega izvzetja v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (5) šteje za primernega. |
| --- | --- |

(22)

V tej uredbi bi bilo treba navesti značilne situacije, v katerih se lahko odvzem ugodnosti uvedenega izvzetja v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (5) šteje za primernega.

| (23) | Ker so sporazumi o raziskavah in razvoju pogosto sklenjeni za daljše obdobje, zlasti kadar se sodelovanje razširi na izkoriščanje rezultatov, bi bilo treba obdobje veljavnosti te uredbe določiti na 12 let – |
| --- | --- |

(23)

Ker so sporazumi o raziskavah in razvoju pogosto sklenjeni za daljše obdobje, zlasti kadar se sodelovanje razširi na izkoriščanje rezultatov, bi bilo treba obdobje veljavnosti te uredbe določiti na 12 let –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „sporazum o raziskavah in razvoju“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami o pogojih, na podlagi katerih te pogodbene stranke opravljajo:






  (a) | skupne raziskave in razvoj pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, ki:






  (i) | ne vključujejo skupnega izkoriščanja rezultatov navedenih raziskav in razvoja, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

„sporazum o raziskavah in razvoju“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami o pogojih, na podlagi katerih te pogodbene stranke opravljajo:

(a)

skupne raziskave in razvoj pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, ki:

(i)

ne vključujejo skupnega izkoriščanja rezultatov navedenih raziskav in razvoja, ali

| (ii) | vključujejo skupno izkoriščanje rezultatov navedenih raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(ii)

vključujejo skupno izkoriščanje rezultatov navedenih raziskav in razvoja;

| (b) | plačane raziskave in razvoj pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, ki:






  (i) | ne vključujejo skupnega izkoriščanja rezultatov navedenih raziskav in razvoja, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

plačane raziskave in razvoj pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, ki:

(i)

ne vključujejo skupnega izkoriščanja rezultatov navedenih raziskav in razvoja, ali

| (ii) | vključujejo skupno izkoriščanje rezultatov navedenih raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(ii)

vključujejo skupno izkoriščanje rezultatov navedenih raziskav in razvoja;

| (c) | skupno izkoriščanje rezultatov raziskav in razvoja pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, in sicer v skladu s predhodnim sporazumom na podlagi točke (a) med istimi pogodbenimi strankami, ali |
| --- | --- |

(c)

skupno izkoriščanje rezultatov raziskav in razvoja pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, in sicer v skladu s predhodnim sporazumom na podlagi točke (a) med istimi pogodbenimi strankami, ali

| (d) | skupno izkoriščanje rezultatov raziskav in razvoja pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, in sicer v skladu s predhodnim sporazumom na podlagi točke (b) med istimi pogodbenimi strankami; |
| --- | --- |

(d)

skupno izkoriščanje rezultatov raziskav in razvoja pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij, in sicer v skladu s predhodnim sporazumom na podlagi točke (b) med istimi pogodbenimi strankami;

| (2) | „sporazum“ pomeni sporazum med podjetji, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje; |
| --- | --- |

(2)

„sporazum“ pomeni sporazum med podjetji, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje;

| (3) | „raziskave in razvoj“ pomeni dejavnosti, namenjene pridobitvi tehničnega znanja in izkušenj v zvezi s proizvodi, tehnologijami ali postopki, izvajanje teoretičnih analiz, sistematičnih študij ali eksperimentov, vključno z eksperimentalno proizvodnjo in proizvodnjo za predstavitvene namene, tehničnim preizkušanjem proizvodov ali postopkov, vzpostavitvijo potrebnih zmogljivosti do ravni, potrebne za predstavitvene namene, in pridobitvijo pravic intelektualne lastnine za rezultate; |
| --- | --- |

(3)

„raziskave in razvoj“ pomeni dejavnosti, namenjene pridobitvi tehničnega znanja in izkušenj v zvezi s proizvodi, tehnologijami ali postopki, izvajanje teoretičnih analiz, sistematičnih študij ali eksperimentov, vključno z eksperimentalno proizvodnjo in proizvodnjo za predstavitvene namene, tehničnim preizkušanjem proizvodov ali postopkov, vzpostavitvijo potrebnih zmogljivosti do ravni, potrebne za predstavitvene namene, in pridobitvijo pravic intelektualne lastnine za rezultate;

| (4) | „proizvod“ pomeni blago ali storitev, vključno z vmesnimi proizvodi ali storitvami in končnimi proizvodi ali storitvami; |
| --- | --- |

(4)

„proizvod“ pomeni blago ali storitev, vključno z vmesnimi proizvodi ali storitvami in končnimi proizvodi ali storitvami;

| (5) | „pogodbena tehnologija“ pomeni tehnologijo ali postopek, ki izhaja iz skupnih ali plačanih raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(5)

„pogodbena tehnologija“ pomeni tehnologijo ali postopek, ki izhaja iz skupnih ali plačanih raziskav in razvoja;

| (6) | „pogodbeni proizvod“ pomeni proizvod, ki izhaja iz skupnih ali plačanih raziskav in razvoja oziroma je proizveden z uporabo pogodbenih tehnologij; |
| --- | --- |

(6)

„pogodbeni proizvod“ pomeni proizvod, ki izhaja iz skupnih ali plačanih raziskav in razvoja oziroma je proizveden z uporabo pogodbenih tehnologij;

| (7) | „izkoriščanje rezultatov“ pomeni proizvodnjo ali distribucijo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij ali prenos pravic intelektualne lastnine oziroma izdajo licenc zanje ali posredovanje tehničnega znanja in izkušenj, potrebnih za tako proizvodnjo, distribucijo ali uporabo; |
| --- | --- |

(7)

„izkoriščanje rezultatov“ pomeni proizvodnjo ali distribucijo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij ali prenos pravic intelektualne lastnine oziroma izdajo licenc zanje ali posredovanje tehničnega znanja in izkušenj, potrebnih za tako proizvodnjo, distribucijo ali uporabo;

| (8) | „pravice intelektualne lastnine“ vključujejo pravice industrijske lastnine, na primer patente in znamke, pa tudi avtorske in sorodne pravice; |
| --- | --- |

(8)

„pravice intelektualne lastnine“ vključujejo pravice industrijske lastnine, na primer patente in znamke, pa tudi avtorske in sorodne pravice;

| (9) | „tehnično znanje in izkušnje“ pomeni skupek praktičnih informacij, ki izhajajo iz izkušenj in preizkušanja ter so:






  (a) | „zaupne“, kar pomeni, da niso splošno znane ali zlahka dostopne; |
| --- | --- | --- |

(9)

„tehnično znanje in izkušnje“ pomeni skupek praktičnih informacij, ki izhajajo iz izkušenj in preizkušanja ter so:

(a)

„zaupne“, kar pomeni, da niso splošno znane ali zlahka dostopne;

| (b) | „bistvene“, kar pomeni, da so pomembne in koristne za proizvodnjo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij, ter |
| --- | --- |

(b)

„bistvene“, kar pomeni, da so pomembne in koristne za proizvodnjo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij, ter

| (c) | „določene“, kar pomeni, da so opisane dovolj razumljivo, da je mogoče preveriti, ali izpolnjujejo merili zaupnosti in bistvenosti; |
| --- | --- |

(c)

„določene“, kar pomeni, da so opisane dovolj razumljivo, da je mogoče preveriti, ali izpolnjujejo merili zaupnosti in bistvenosti;

| (10) | „skupno“ v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru sporazuma o raziskavah in razvoju, pomeni dejavnosti, ki:






  (a) | jih izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje; |
| --- | --- | --- |

(10)

„skupno“ v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru sporazuma o raziskavah in razvoju, pomeni dejavnosti, ki:

(a)

jih izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje;

| (b) | so skupaj zaupane tretji osebi, ali |
| --- | --- |

(b)

so skupaj zaupane tretji osebi, ali

| (c) | so razdeljene med pogodbene stranke na podlagi specializacije pri raziskavah in razvoju ali specializacije pri izkoriščanju rezultatov; |
| --- | --- |

(c)

so razdeljene med pogodbene stranke na podlagi specializacije pri raziskavah in razvoju ali specializacije pri izkoriščanju rezultatov;

| (11) | „specializacija pri raziskavah in razvoju“ pomeni, da je vsaka pogodbena stranka vpeta v del dejavnosti raziskav in razvoja, na katere se nanaša sporazum o raziskavah in razvoju, in da si delo na področju raziskav in razvoja razdelijo na način, ki se jim zdi ustrezen; to pa ne zajema plačanih raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(11)

„specializacija pri raziskavah in razvoju“ pomeni, da je vsaka pogodbena stranka vpeta v del dejavnosti raziskav in razvoja, na katere se nanaša sporazum o raziskavah in razvoju, in da si delo na področju raziskav in razvoja razdelijo na način, ki se jim zdi ustrezen; to pa ne zajema plačanih raziskav in razvoja;

| (12) | „specializacija pri izkoriščanju“ pomeni, da si pogodbene stranke razdelijo posamezne naloge, kot so proizvodnja ali distribucija, oziroma si medsebojno naložijo omejitve glede izkoriščanja rezultatov, kot so omejitve v zvezi z določenimi ozemlji, strankami ali področji uporabe; to vključuje tudi primer, ko le ena pogodbena stranka proizvaja in distribuira pogodbene proizvode ali uporablja pogodbene tehnologije na podlagi izključne licence, ki ji jo podelijo druge pogodbene stranke; |
| --- | --- |

(12)

„specializacija pri izkoriščanju“ pomeni, da si pogodbene stranke razdelijo posamezne naloge, kot so proizvodnja ali distribucija, oziroma si medsebojno naložijo omejitve glede izkoriščanja rezultatov, kot so omejitve v zvezi z določenimi ozemlji, strankami ali področji uporabe; to vključuje tudi primer, ko le ena pogodbena stranka proizvaja in distribuira pogodbene proizvode ali uporablja pogodbene tehnologije na podlagi izključne licence, ki ji jo podelijo druge pogodbene stranke;

| (13) | „plačane raziskave in razvoj“ pomeni, da ena pogodbena stranka izvaja dejavnosti raziskav in razvoja, pogodbena stranka, ki zagotavlja financiranje, pa jih financira; |
| --- | --- |

(13)

„plačane raziskave in razvoj“ pomeni, da ena pogodbena stranka izvaja dejavnosti raziskav in razvoja, pogodbena stranka, ki zagotavlja financiranje, pa jih financira;

| (14) | „pogodbena stranka, ki zagotavlja financiranje“ pomeni pogodbeno stranko, ki financira plačane raziskave in razvoj, pri tem pa sama ne opravi nobenih dejavnosti raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(14)

„pogodbena stranka, ki zagotavlja financiranje“ pomeni pogodbeno stranko, ki financira plačane raziskave in razvoj, pri tem pa sama ne opravi nobenih dejavnosti raziskav in razvoja;

| (15) | „konkurenčno podjetje“ pomeni dejanskega ali potencialnega konkurenta:






  (a) | „dejanski konkurent“ pomeni podjetje, ki je dobavitelj proizvoda, tehnologije ali postopka, ki ga je na upoštevnem geografskem trgu mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenim proizvodom ali pogodbeno tehnologijo; |
| --- | --- | --- |

(15)

„konkurenčno podjetje“ pomeni dejanskega ali potencialnega konkurenta:

(a)

„dejanski konkurent“ pomeni podjetje, ki je dobavitelj proizvoda, tehnologije ali postopka, ki ga je na upoštevnem geografskem trgu mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenim proizvodom ali pogodbeno tehnologijo;

| (b) | „potencialni konkurent“ pomeni podjetje, za katero je mogoče realno in ne zgolj teoretično domnevati, da bi brez sporazuma o raziskavah in razvoju v največ treh letih verjetno izvedlo potrebne dodatne naložbe ali prevzelo potrebne stroške za dobavo proizvoda, tehnologije ali postopka, ki ga je na upoštevnem geografskem trgu mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenim proizvodom ali pogodbeno tehnologijo; |
| --- | --- |

(b)

„potencialni konkurent“ pomeni podjetje, za katero je mogoče realno in ne zgolj teoretično domnevati, da bi brez sporazuma o raziskavah in razvoju v največ treh letih verjetno izvedlo potrebne dodatne naložbe ali prevzelo potrebne stroške za dobavo proizvoda, tehnologije ali postopka, ki ga je na upoštevnem geografskem trgu mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenim proizvodom ali pogodbeno tehnologijo;

| (16) | „upoštevni trg proizvodov“ pomeni upoštevni trg za proizvode, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenimi proizvodi; |
| --- | --- |

(16)

„upoštevni trg proizvodov“ pomeni upoštevni trg za proizvode, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenimi proizvodi;

| (17) | „upoštevni tehnološki trg“ pomeni upoštevni trg za tehnologije ali postopke, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(17)

„upoštevni tehnološki trg“ pomeni upoštevni trg za tehnologije ali postopke, ki jih je mogoče izboljšati, nadomestiti ali zamenjati s pogodbenimi tehnologijami;

| (18) | „aktivna prodaja“ pomeni vse oblike prodaje razen pasivne prodaje; |
| --- | --- |

(18)

„aktivna prodaja“ pomeni vse oblike prodaje razen pasivne prodaje;

| (19) | „pasivna prodaja“ pomeni prodajo na podlagi spontanega povpraševanja posameznih strank, vključno z dobavo proizvodov strankam, ne da bi prodajo sprožilo aktivno nagovarjanje določene stranke, skupine strank ali strank na določenem ozemlju, in vključuje prodajo, ki je posledica sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali prijave na zasebna povabila k predložitvi ponudb. |
| --- | --- |

(19)

„pasivna prodaja“ pomeni prodajo na podlagi spontanega povpraševanja posameznih strank, vključno z dobavo proizvodov strankam, ne da bi prodajo sprožilo aktivno nagovarjanje določene stranke, skupine strank ali strank na določenem ozemlju, in vključuje prodajo, ki je posledica sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali prijave na zasebna povabila k predložitvi ponudb.

2.   V tej uredbi izraza „podjetje“ in „pogodbena stranka“ vključujeta njuna povezana podjetja. „Povezana podjetja“ pomeni:

| (1) | podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o raziskavah in razvoju neposredno ali posredno eno ali več naslednjih pravic ali pooblastil:






  (a) | pooblastilo, da uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic; |
| --- | --- | --- |

(1)

podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o raziskavah in razvoju neposredno ali posredno eno ali več naslednjih pravic ali pooblastil:

(a)

pooblastilo, da uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic;

| (b) | pooblastilo, da imenuje več kot polovico članov nadzornega sveta, uprave ali organov, ki pravno zastopajo podjetje; |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo, da imenuje več kot polovico članov nadzornega sveta, uprave ali organov, ki pravno zastopajo podjetje;

| (c) | pravico upravljanja poslov podjetja; |
| --- | --- |

(c)

pravico upravljanja poslov podjetja;

| (2) | podjetja, ki imajo nad pogodbeno stranko sporazuma o raziskavah in razvoju neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1); |
| --- | --- |

(2)

podjetja, ki imajo nad pogodbeno stranko sporazuma o raziskavah in razvoju neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1);

| (3) | podjetja, v katerih ima podjetje iz točke (2) neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1); |
| --- | --- |

(3)

podjetja, v katerih ima podjetje iz točke (2) neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1);

| (4) | podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o raziskavah in razvoju skupaj z enim ali več podjetji iz točk (1), (2) ali 3) oziroma v katerih imata dve ali več slednjih podjetij skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1); |
| --- | --- |

(4)

podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o raziskavah in razvoju skupaj z enim ali več podjetji iz točk (1), (2) ali 3) oziroma v katerih imata dve ali več slednjih podjetij skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1);

| (5) | podjetja, v katerih imajo skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1):






  (a) | pogodbene stranke sporazuma o raziskavah in razvoju ali povezana podjetja vsake od pogodbenih strank, navedena v točkah (1) do (4), ali |
| --- | --- | --- |

(5)

podjetja, v katerih imajo skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke (1):

(a)

pogodbene stranke sporazuma o raziskavah in razvoju ali povezana podjetja vsake od pogodbenih strank, navedena v točkah (1) do (4), ali

| (b) | ena ali več pogodbenih strank sporazuma o raziskavah in razvoju ali eno ali več njihovih povezanih podjetij, navedenih v točkah (1) do (4), in ena ali več tretjih oseb. |
| --- | --- |

(b)

ena ali več pogodbenih strank sporazuma o raziskavah in razvoju ali eno ali več njihovih povezanih podjetij, navedenih v točkah (1) do (4), in ena ali več tretjih oseb.

Člen 2

Izvzetje

1.   V skladu s členom 101(3) Pogodbe in ob upoštevanju določb te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume o raziskavah in razvoju.

2.   Izvzetje, določeno v odstavku 1, se uporablja, kolikor sporazumi o raziskavah in razvoju vsebujejo omejitve konkurence, ki spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe.

3.   Izvzetje, določeno v odstavku 1, se uporablja tudi za sporazume o raziskavah in razvoju, ki vključujejo določbe o prenosu pravic intelektualne lastnine ali izdaji licenc zanje eni ali več pogodbenim strankam ali subjektu, ki ga pogodbene stranke ustanovijo za izvajanje skupnih ali plačanih dejavnosti raziskav in razvoja oziroma za skupno izkoriščanje rezultatov, če so navedene določbe neposredno povezane z izvajanjem sporazuma ter so za njegovo izvajanje nujne in niso glavni predmet sporazuma.

Člen 3

Dostop do končnih rezultatov

1.   Izvzetje, določeno v členu 2, se uporablja pod pogoji, določenimi v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2.   Sporazum o raziskavah in razvoju mora določati, da imajo vse pogodbene stranke polni dostop do končnih rezultatov skupnih ali plačanih raziskav in razvoja za nadaljnje raziskave in razvoj ter za namene izkoriščanja.

3.   Dostop iz odstavka 2:

| (a) | mora vključevati vse pravice intelektualne lastnine ter tehnično znanje in izkušnje, ki iz tega izhajajo; |
| --- | --- |

(a)

mora vključevati vse pravice intelektualne lastnine ter tehnično znanje in izkušnje, ki iz tega izhajajo;

| (b) | se mora odobriti takoj, ko so rezultati raziskav in razvoja na voljo. |
| --- | --- |

(b)

se mora odobriti takoj, ko so rezultati raziskav in razvoja na voljo.

4.   Če sporazum o raziskavah in razvoju določa, da si pogodbene stranke vzajemno izplačajo nadomestilo za dostop do rezultatov za nadaljnje raziskave in razvoj ali za namene izkoriščanja, nadomestilo ne sme biti tako visoko, da bi dejansko oviralo tak dostop.

5.   Raziskovalni inštituti, akademske ustanove ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti raziskav in razvoja kot poslovno storitev, ne da bi bili običajno dejavni pri izkoriščanju rezultatov, se lahko dogovorijo, da bodo rezultate uporabljali le za nadaljnje raziskave in razvoj.

6.   Če pogodbene stranke omejijo svoje pravice do izkoriščanja v skladu s to uredbo, zlasti če se pri izkoriščanju specializirajo, je mogoče ustrezno omejiti dostop do rezultatov za namene izkoriščanja.

Člen 4

Dostop do obstoječega tehničnega znanja in izkušenj

1.   Če sporazum o raziskavah in razvoju ne vključuje skupnega izkoriščanja rezultatov, se izvzetje, določeno v členu 2, uporablja pod pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Sporazum mora določati, da ima vsaka pogodbena stranka dostop do vsega obstoječega tehničnega znanja in izkušenj drugih pogodbenih strank, če je to nujno potrebno za namene izkoriščanja rezultatov.

3.   Če sporazum določa, da si pogodbene stranke medsebojno izplačajo nadomestilo za dostop do svojega obstoječega tehničnega znanja in izkušenj, nadomestilo ne sme biti tako visoko, da bi dejansko oviralo tak dostop.

Člen 5

Skupno izkoriščanje

1.   Izvzetje, določeno v členu 2, se uporablja pod pogojem, da se vsako skupno izkoriščanje nanaša samo na rezultate, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

| (a) | rezultati so nujni za proizvodnjo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij; |
| --- | --- |

(a)

rezultati so nujni za proizvodnjo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij;

| (b) | rezultati so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine ali predstavljajo tehnično znanje in izkušnje. |
| --- | --- |

(b)

rezultati so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine ali predstavljajo tehnično znanje in izkušnje.

2.   Če je ena ali več pogodbenih strank zadolženih za proizvodnjo pogodbenih proizvodov na podlagi specializacije pri izkoriščanju, se izvzetje, določeno v členu 2, uporablja pod pogojem, da morajo navedene pogodbene stranke izpolniti naročila drugih pogodbenih strank za dobavo pogodbenih izdelkov, razen kadar velja eno od naslednjega:

| (a) | sporazum o raziskavah in razvoju določa tudi, da distribucijo izvede skupna ekipa, organizacija ali podjetje oziroma da se ta skupaj zaupa tretji osebi; |
| --- | --- |

(a)

sporazum o raziskavah in razvoju določa tudi, da distribucijo izvede skupna ekipa, organizacija ali podjetje oziroma da se ta skupaj zaupa tretji osebi;

| (b) | pogodbene stranke so se dogovorile, da sme pogodbene proizvode distribuirati samo pogodbena stranka, ki jih proizvaja. |
| --- | --- |

(b)

pogodbene stranke so se dogovorile, da sme pogodbene proizvode distribuirati samo pogodbena stranka, ki jih proizvaja.

Člen 6

Pragi tržnega deleža in trajanje izvzetja

1.   Če sta dve ali več pogodbenih strank konkurenčni podjetji v smislu člena 1(1), točka 15, se izvzetje, določeno v členu 2, uporablja ves čas trajanja dejavnosti raziskav in razvoja, če ob sklenitvi sporazuma:

| (a) | za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(a) in (c), skupni tržni delež pogodbenih strank sporazuma ne presega 25 % upoštevnih proizvodnih in tehnoloških trgov; |
| --- | --- |

(a)

za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(a) in (c), skupni tržni delež pogodbenih strank sporazuma ne presega 25 % upoštevnih proizvodnih in tehnoloških trgov;

| (b) | za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(b) in (d), skupni tržni delež pogodbene stranke, ki zagotavlja financiranje, in vseh pogodbenih strank, s katerimi je ta sklenila sporazume o raziskavah in razvoju v zvezi z enakimi pogodbenimi proizvodi ali pogodbenimi tehnologijami, ne presega 25 % upoštevnih proizvodnih in tehnoloških trgov. |
| --- | --- |

(b)

za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(b) in (d), skupni tržni delež pogodbene stranke, ki zagotavlja financiranje, in vseh pogodbenih strank, s katerimi je ta sklenila sporazume o raziskavah in razvoju v zvezi z enakimi pogodbenimi proizvodi ali pogodbenimi tehnologijami, ne presega 25 % upoštevnih proizvodnih in tehnoloških trgov.

2.   Če pogodbene stranke niso konkurenčna podjetja v smislu člena 1(1), točka 15, se izvzetje, določeno v členu 2, uporablja ves čas trajanja dejavnosti raziskav in razvoja.

3.   Za sporazume o raziskavah in razvoju, pri katerih se rezultati skupaj izkoriščajo, se izvzetje, določeno v členu 2, uporablja sedem let od takrat, ko so bili pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije prvič dani na trg na notranjem trgu, če so ob sklenitvi sporazuma iz člena 1(1), točka 1(a) ali (b), izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 ali 2 tega člena. Da bi se lahko tako izvzetje kontinuirano uporabljalo za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(c) in (d), morajo biti ob sklenitvi predhodnega sporazuma iz člena 1(1), točka 1(a) ali (b), izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 ali 2 tega člena.

4.   Po koncu sedemletnega obdobja iz odstavka 3 tega člena se izvzetje, določeno v členu 2, še naprej uporablja, dokler:

| (a) | za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(a) in (c), skupni tržni delež pogodbenih strank sporazuma ne preseže 25 % na upoštevnih trgih, na katere spadajo pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(a) in (c), skupni tržni delež pogodbenih strank sporazuma ne preseže 25 % na upoštevnih trgih, na katere spadajo pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije;

| (b) | za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(b) in (d), skupni tržni delež pogodbene stranke, ki zagotavlja financiranje, in vseh pogodbenih strank, s katerimi je ta sklenila sporazume o raziskavah in razvoju v zvezi z enakimi pogodbenimi proizvodi ali pogodbenimi tehnologijami, ne preseže 25 % na upoštevnih trgih, na katere spadajo pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije. |
| --- | --- |

(b)

za sporazume o raziskavah in razvoju iz člena 1(1), točka 1(b) in (d), skupni tržni delež pogodbene stranke, ki zagotavlja financiranje, in vseh pogodbenih strank, s katerimi je ta sklenila sporazume o raziskavah in razvoju v zvezi z enakimi pogodbenimi proizvodi ali pogodbenimi tehnologijami, ne preseže 25 % na upoštevnih trgih, na katere spadajo pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije.

5.   Če skupni tržni delež zadevnih pogodbenih strank ob koncu sedemletnega obdobja iz odstavka 3 ne presega zadevnega praga iz odstavka 4, pozneje pa se poveča nad ta prag, se izvzetje, določeno v členu 2, še naprej uporablja dve zaporedni koledarski leti po letu, v katerem je bil prvič presežen prag upoštevnega tržnega deleža.

Člen 7

Uporaba pragov tržnega deleža

1.   Za namen uporabe pragov tržnega deleža iz člena 6(1) in (4), se uporabljajo pravila iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena.

2.   Tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov o vrednosti prodaje na trgu ali, če podatki o vrednosti prodaje na trgu niso na razpolago, na podlagi podatkov o obsegu prodaje na trgu. Če podatki o obsegu prodaje na trgu niso na razpolago, se lahko uporabijo ocene, ki temeljijo na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno z odhodki za raziskave in razvoj ali zmogljivostmi za raziskave in razvoj.

3.   Tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov za predhodno koledarsko leto. Če predhodno koledarsko leto ni reprezentativno za položaj pogodbenih strank na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, se tržni deleži izračunajo kot povprečje tržnih deležev pogodbenih strank v treh predhodnih koledarskih letih.

4.   Tržni delež podjetij iz člena 1(2), točka (5), se enakomerno razdeli med podjetja, ki imajo eno ali več pravic ali pooblastil iz člena 1(2), točka (1).

Člen 8

Najresnejše omejitve

Izvzetje, določeno v členu 2, se ne uporablja za sporazume o raziskavah in razvoju, katerih posredni ali neposredni cilj je samostojno ali v kombinaciji z drugimi dejavniki pod nadzorom pogodbenih strank katera koli od naslednjih omejitev:

| (a) | omejevanje svobode pogodbenih strank, da neodvisno ali v sodelovanju s tretjimi osebami izvajajo dejavnosti raziskav in razvoja:






  (i) | na področju, ki ni povezano s področjem, na katero se nanaša sporazum o raziskavah in razvoju, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

omejevanje svobode pogodbenih strank, da neodvisno ali v sodelovanju s tretjimi osebami izvajajo dejavnosti raziskav in razvoja:

(i)

na področju, ki ni povezano s področjem, na katero se nanaša sporazum o raziskavah in razvoju, ali

| (ii) | po zaključku skupnih ali plačanih dejavnosti raziskav in razvoja: na področju, na katero se nanaša sporazum o raziskavah in razvoju, ali na povezanem področju; |
| --- | --- |

(ii)

po zaključku skupnih ali plačanih dejavnosti raziskav in razvoja: na področju, na katero se nanaša sporazum o raziskavah in razvoju, ali na povezanem področju;

| (b) | omejevanje obsega proizvodnje ali prodaje, razen:






  (i) | določanja proizvodnih ciljev, če skupno izkoriščanje rezultatov vključuje skupno proizvodnjo pogodbenih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(b)

omejevanje obsega proizvodnje ali prodaje, razen:

(i)

določanja proizvodnih ciljev, če skupno izkoriščanje rezultatov vključuje skupno proizvodnjo pogodbenih proizvodov;

| (ii) | določanja prodajnih ciljev, če skupno izkoriščanje rezultatov:






  (1) | vključuje skupno distribucijo pogodbenih proizvodov ali skupno izdajo licenc za pogodbene tehnologije in |
| --- | --- | --- |

(ii)

določanja prodajnih ciljev, če skupno izkoriščanje rezultatov:

(1)

vključuje skupno distribucijo pogodbenih proizvodov ali skupno izdajo licenc za pogodbene tehnologije in

| (2) | ga izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje oziroma je skupaj zaupano tretji osebi; |
| --- | --- |

(2)

ga izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje oziroma je skupaj zaupano tretji osebi;

| (iii) | praks, ki pomenijo specializacijo pri izkoriščanju, |
| --- | --- |

(iii)

praks, ki pomenijo specializacijo pri izkoriščanju,

| (iv) | omejevanja svobode pogodbenih strank, da proizvajajo in prodajajo proizvode, tehnologije ali postopke, ki konkurirajo pogodbenim proizvodom ali tehnologijam, prenašajo pravice na takih proizvodih, tehnologijah ali postopkih oziroma izdajajo licence zanje v obdobju, za katero so se pogodbene stranke dogovorile za skupno izkoriščanje rezultatov; |
| --- | --- |

(iv)

omejevanja svobode pogodbenih strank, da proizvajajo in prodajajo proizvode, tehnologije ali postopke, ki konkurirajo pogodbenim proizvodom ali tehnologijam, prenašajo pravice na takih proizvodih, tehnologijah ali postopkih oziroma izdajajo licence zanje v obdobju, za katero so se pogodbene stranke dogovorile za skupno izkoriščanje rezultatov;

| (c) | določanje cen pri prodaji pogodbenih proizvodov ali izdajanju licenc za pogodbene tehnologije tretjim osebam, razen določanja cen, zaračunanih neposrednim strankam, ali določanja licenčnin, zaračunanih neposrednim pridobiteljem licenc, če skupno izkoriščanje rezultatov:






  (i) | vključuje skupno distribucijo pogodbenih proizvodov ali skupno izdajo licenc za pogodbene tehnologije in |
| --- | --- | --- |

(c)

določanje cen pri prodaji pogodbenih proizvodov ali izdajanju licenc za pogodbene tehnologije tretjim osebam, razen določanja cen, zaračunanih neposrednim strankam, ali določanja licenčnin, zaračunanih neposrednim pridobiteljem licenc, če skupno izkoriščanje rezultatov:

(i)

vključuje skupno distribucijo pogodbenih proizvodov ali skupno izdajo licenc za pogodbene tehnologije in

| (ii) | ga izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje oziroma je skupaj zaupano tretji osebi; |
| --- | --- |

(ii)

ga izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje oziroma je skupaj zaupano tretji osebi;

| (d) | omejevanje ozemlja, na katerem lahko pogodbene stranke pasivno prodajajo pogodbene izdelke ali izdajajo licence za pogodbene tehnologije, ali strank, ki jim lahko pogodbene stranke pasivno prodajajo pogodbene izdelke oziroma izdajajo licence za pogodbene tehnologije, razen zahteve po izdaji izključne licence za rezultate raziskav in razvoja drugi pogodbeni stranki; |
| --- | --- |

(d)

omejevanje ozemlja, na katerem lahko pogodbene stranke pasivno prodajajo pogodbene izdelke ali izdajajo licence za pogodbene tehnologije, ali strank, ki jim lahko pogodbene stranke pasivno prodajajo pogodbene izdelke oziroma izdajajo licence za pogodbene tehnologije, razen zahteve po izdaji izključne licence za rezultate raziskav in razvoja drugi pogodbeni stranki;

| (e) | omejevanje aktivne prodaje pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij na ozemljih ali strankam, ki niso bili izključno dodeljeni eni od pogodbenih strank na podlagi specializacije pri izkoriščanju; |
| --- | --- |

(e)

omejevanje aktivne prodaje pogodbenih proizvodov ali pogodbenih tehnologij na ozemljih ali strankam, ki niso bili izključno dodeljeni eni od pogodbenih strank na podlagi specializacije pri izkoriščanju;

| (f) | zahteva, da se ne zadosti povpraševanju strank na ozemlju posamezne pogodbene stranke ali strank, ki so bile dodeljene drugi pogodbeni stranki na podlagi specializacije pri izkoriščanju, če bi take stranke tržile pogodbene proizvode na drugih ozemljih znotraj notranjega trga; |
| --- | --- |

(f)

zahteva, da se ne zadosti povpraševanju strank na ozemlju posamezne pogodbene stranke ali strank, ki so bile dodeljene drugi pogodbeni stranki na podlagi specializacije pri izkoriščanju, če bi take stranke tržile pogodbene proizvode na drugih ozemljih znotraj notranjega trga;

| (g) | zahteva, da se uporabnikom ali prodajnim posrednikom oteži pridobitev pogodbenih proizvodov od drugih prodajnih posrednikov znotraj notranjega trga. |
| --- | --- |

(g)

zahteva, da se uporabnikom ali prodajnim posrednikom oteži pridobitev pogodbenih proizvodov od drugih prodajnih posrednikov znotraj notranjega trga.

Člen 9

Izključene omejitve

1.   Izvzetje, določeno v členu 2, se ne uporablja za nobeno od naslednjih obveznosti iz sporazumov o raziskavah in razvoju:

| (a) | prepoved izpodbijanja:






  (i) | po zaključku raziskav in razvoja: veljavnosti pravic intelektualne lastnine, ki:






  (1) | jih imajo pogodbene stranke na notranjem trgu in |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

prepoved izpodbijanja:

(i)

po zaključku raziskav in razvoja: veljavnosti pravic intelektualne lastnine, ki:

(1)

jih imajo pogodbene stranke na notranjem trgu in

| (2) | zadevajo raziskave in razvoj, ali |
| --- | --- |

(2)

zadevajo raziskave in razvoj, ali

| (ii) | po izteku veljavnosti sporazuma o raziskavah in razvoju: veljavnosti pravic intelektualne lastnine, ki:






  (1) | jih imajo pogodbene stranke na notranjem trgu in |
| --- | --- | --- |

(ii)

po izteku veljavnosti sporazuma o raziskavah in razvoju: veljavnosti pravic intelektualne lastnine, ki:

(1)

jih imajo pogodbene stranke na notranjem trgu in

| (2) | ščitijo rezultate raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

(2)

ščitijo rezultate raziskav in razvoja;

| (b) | obveznost, da se tretjim osebam ne izdajajo licence za proizvodnjo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij, če sporazum ne določa, da ena ali več pogodbenih strank izkorišča rezultate skupnih oziroma plačanih raziskav in razvoja in se to izkoriščanje izvaja na notranjem trgu v razmerju do tretjih oseb. |
| --- | --- |

(b)

obveznost, da se tretjim osebam ne izdajajo licence za proizvodnjo pogodbenih proizvodov ali uporabo pogodbenih tehnologij, če sporazum ne določa, da ena ali več pogodbenih strank izkorišča rezultate skupnih oziroma plačanih raziskav in razvoja in se to izkoriščanje izvaja na notranjem trgu v razmerju do tretjih oseb.

2.   Odstavek 1, točka (a), ne posega v možnost, da se določi odpoved sporazuma o raziskavah in razvoju, če ena od pogodbenih strank izpodbija veljavnost pravic intelektualne lastnine iz odstavka 1, točka (a)(i) in (ii).

3.   Če sporazum o raziskavah in razvoju vključuje katero koli od izključenih omejitev iz odstavka 1 tega člena, se izvzetje, določeno v člena 2, še naprej uporablja za preostali del sporazuma o raziskavah in razvoju pod pogojem, da je mogoče izključene omejitve ločiti od tega preostalega dela in so izpolnjeni drugi pogoji iz te uredbe.

Člen 10

Odvzem ugodnosti izvzetja v posameznih primerih s strani Komisije

1.   Komisija lahko na podlagi člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 odvzame ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, če v posameznem primeru ugotovi, da ima sporazum o raziskavah in razvoju, za katerega se uporablja izvzetje, uvedeno s to uredbo, kljub temu učinke, ki so nezdružljivi s členom 101(3) Pogodbe.

2.   Komisija lahko ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, na podlagi člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 odvzame zlasti, kadar:

| (a) | obstoj sporazuma o raziskavah in razvoju tretjim osebam znatno omejuje možnost izvajanja dejavnosti raziskav in razvoja na področju ali področjih, povezanih s pogodbenimi proizvodi ali pogodbenimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(a)

obstoj sporazuma o raziskavah in razvoju tretjim osebam znatno omejuje možnost izvajanja dejavnosti raziskav in razvoja na področju ali področjih, povezanih s pogodbenimi proizvodi ali pogodbenimi tehnologijami;

| (b) | obstoj sporazuma o raziskavah in razvoju znatno omejuje dostop tretjih oseb do upoštevnega trga za pogodbene proizvode ali pogodbene tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

obstoj sporazuma o raziskavah in razvoju znatno omejuje dostop tretjih oseb do upoštevnega trga za pogodbene proizvode ali pogodbene tehnologije;

| (c) | pogodbene stranke ne izkoriščajo rezultatov skupnih ali plačanih raziskav in razvoja v razmerju do tretjih oseb brez objektivno utemeljenega razloga; |
| --- | --- |

(c)

pogodbene stranke ne izkoriščajo rezultatov skupnih ali plačanih raziskav in razvoja v razmerju do tretjih oseb brez objektivno utemeljenega razloga;

| (d) | pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije na celotnem notranjem trgu ali njegovem znatnem delu niso izpostavljeni učinkoviti konkurenci ali |
| --- | --- |

(d)

pogodbeni proizvodi ali pogodbene tehnologije na celotnem notranjem trgu ali njegovem znatnem delu niso izpostavljeni učinkoviti konkurenci ali

| (e) | bi obstoj sporazuma o raziskavah in razvoju znatno omejil konkurenco pri inovacijah na določenem področju. |
| --- | --- |

(e)

bi obstoj sporazuma o raziskavah in razvoju znatno omejil konkurenco pri inovacijah na določenem področju.

Člen 11

Odvzem ugodnosti izvzetja v posameznih primerih s strani organa države članice, pristojnega za konkurenco

Organ države članice, pristojen za konkurenco, lahko odvzame ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 29(2) Uredbe (ES) št. 1/2003.

Člen 12

Prehodno obdobje

Prepoved iz člena 101(1) Pogodbe se ne uporablja od 1. julija 2023 do 30. junija 2025 za sporazume, ki 30. junija 2023 že veljajo in ne izpolnjujejo pogojev za uporabo izvzetja, uvedenega s to uredbo, izpolnjujejo pa pogoje za uporabo izvzetja, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1217/2010.

Člen 13

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati 1. julija 2023.

Uporablja se do 30. junija 2035.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 285, 29.12.1971, str. 46.

1

(2)  
  UL C 120, 15.3.2022, str. 9.

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1217/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (UL L 335, 18.12.2010, str. 36).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

5

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/20

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1067

z dne 1. junija 2023

o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2821/71 z dne 20. decembra 1971 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj (1) in zlasti člena 1(1), točka (c), Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi uporabo člena 101(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj, ki spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe in katerih predmet je specializacija, vključno s sporazumi, potrebnimi za dosego take specializacije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EGS) št. 2821/71 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi uporabo člena 101(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj, ki spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe in katerih predmet je specializacija, vključno s sporazumi, potrebnimi za dosego take specializacije.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 (3) opredeljuje skupine sporazumov o specializaciji, za katere je Komisija štela, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 30. junija 2023. Glede na splošne pozitivne izkušnje z uporabo navedene uredbe ter rezultate ocene navedene uredbe je primerno sprejeti novo uredbo o skupinskem izvzetju. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 (3) opredeljuje skupine sporazumov o specializaciji, za katere je Komisija štela, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Navedena uredba preneha veljati 30. junija 2023. Glede na splošne pozitivne izkušnje z uporabo navedene uredbe ter rezultate ocene navedene uredbe je primerno sprejeti novo uredbo o skupinskem izvzetju.

| (3) | Namen te uredbe je zagotoviti učinkovito varstvo konkurence in ustrezno pravno varnost za podjetja. Pri uresničevanju navedenih ciljev bi bilo treba upoštevati potrebo po čim večji možni poenostavitvi upravnega nadzora in pravnega okvira. |
| --- | --- |

(3)

Namen te uredbe je zagotoviti učinkovito varstvo konkurence in ustrezno pravno varnost za podjetja. Pri uresničevanju navedenih ciljev bi bilo treba upoštevati potrebo po čim večji možni poenostavitvi upravnega nadzora in pravnega okvira.

| (4) | Za uporabo člena 101(3) Pogodbe z uredbo ni treba opredeliti tistih sporazumov, ki bi lahko spadali na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe. Pri posamičnem ocenjevanju sporazumov iz člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov, predvsem strukturo upoštevnega trga. |
| --- | --- |

(4)

Za uporabo člena 101(3) Pogodbe z uredbo ni treba opredeliti tistih sporazumov, ki bi lahko spadali na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe. Pri posamičnem ocenjevanju sporazumov iz člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov, predvsem strukturo upoštevnega trga.

| (5) | Ugodnost izvzetja, ki ga določa ta uredba, bi morala biti omejena na tiste sporazume, za katere se lahko z dovolj gotovosti domneva, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Pod določeno stopnjo tržne moči je za uporabo člena 101(3) Pogodbe praviloma mogoče domnevati, da bodo pozitivni učinki sporazumov o specializaciji prevladali nad negativnimi učinki na konkurenco. |
| --- | --- |

(5)

Ugodnost izvzetja, ki ga določa ta uredba, bi morala biti omejena na tiste sporazume, za katere se lahko z dovolj gotovosti domneva, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Pod določeno stopnjo tržne moči je za uporabo člena 101(3) Pogodbe praviloma mogoče domnevati, da bodo pozitivni učinki sporazumov o specializaciji prevladali nad negativnimi učinki na konkurenco.

| (6) | To uredbo bi bilo treba uporabljati za sporazume, ki se nanašajo na proizvodnjo blaga in pripravo storitev. Priprava storitev se nanaša na dejavnosti, ki se izvajajo v verigi pred zagotavljanjem storitev strankam (na primer sodelovanje pri oblikovanju ali upravljanju platforme, prek katere se bo zagotavljala storitev). Zagotavljanje storitev strankam ne spada na področje uporabe te uredbe, razen če se pogodbene stranke dogovorijo, da bodo skupaj zagotavljale storitve, pripravljene na podlagi sporazuma o specializaciji. |
| --- | --- |

(6)

To uredbo bi bilo treba uporabljati za sporazume, ki se nanašajo na proizvodnjo blaga in pripravo storitev. Priprava storitev se nanaša na dejavnosti, ki se izvajajo v verigi pred zagotavljanjem storitev strankam (na primer sodelovanje pri oblikovanju ali upravljanju platforme, prek katere se bo zagotavljala storitev). Zagotavljanje storitev strankam ne spada na področje uporabe te uredbe, razen če se pogodbene stranke dogovorijo, da bodo skupaj zagotavljale storitve, pripravljene na podlagi sporazuma o specializaciji.

| (7) | Za sporazume o specializaciji je najverjetneje, da bodo prispevali k izboljšanju proizvodnje blaga, priprave storitev ali distribucije blaga in storitev, če se znanja, sredstva ali dejavnosti pogodbenih strank dopolnjujejo, saj jim v tem primeru sporazum omogoča, da se osredotočijo na proizvodnjo določenih proizvodov ali pripravo določenih storitev ter tako poslujejo učinkoviteje in proizvode dobavljajo po nižjih cenah. Če je konkurenca učinkovita, je verjetno, da bo potrošnikom zagotovljen pravičen delež doseženih koristi. |
| --- | --- |

(7)

Za sporazume o specializaciji je najverjetneje, da bodo prispevali k izboljšanju proizvodnje blaga, priprave storitev ali distribucije blaga in storitev, če se znanja, sredstva ali dejavnosti pogodbenih strank dopolnjujejo, saj jim v tem primeru sporazum omogoča, da se osredotočijo na proizvodnjo določenih proizvodov ali pripravo določenih storitev ter tako poslujejo učinkoviteje in proizvode dobavljajo po nižjih cenah. Če je konkurenca učinkovita, je verjetno, da bo potrošnikom zagotovljen pravičen delež doseženih koristi.

| (8) | Takšne koristi lahko kot prvo izhajajo iz sporazumov, na podlagi katerih ena ali več pogodbenih strank v celoti ali delno opusti proizvodnjo nekaterih proizvodov ali pripravo nekaterih storitev v korist druge pogodbene stranke ali strank (t. i. enostranska specializacija); kot drugo iz sporazumov, na podlagi katerih dve ali več pogodbenih strank v celoti ali delno opusti proizvodnjo nekaterih, vendar različnih, proizvodov ali pripravo nekaterih, vendar različnih, storitev v korist druge pogodbene stranke ali strank (t. i. vzajemna specializacija), in kot tretje iz sporazumov, na podlagi katerih se dve ali več pogodbenih strank dogovori o skupni proizvodnji nekaterih proizvodov ali pripravi nekaterih storitev (t. i. skupna proizvodnja). |
| --- | --- |

(8)

Takšne koristi lahko kot prvo izhajajo iz sporazumov, na podlagi katerih ena ali več pogodbenih strank v celoti ali delno opusti proizvodnjo nekaterih proizvodov ali pripravo nekaterih storitev v korist druge pogodbene stranke ali strank (t. i. enostranska specializacija); kot drugo iz sporazumov, na podlagi katerih dve ali več pogodbenih strank v celoti ali delno opusti proizvodnjo nekaterih, vendar različnih, proizvodov ali pripravo nekaterih, vendar različnih, storitev v korist druge pogodbene stranke ali strank (t. i. vzajemna specializacija), in kot tretje iz sporazumov, na podlagi katerih se dve ali več pogodbenih strank dogovori o skupni proizvodnji nekaterih proizvodov ali pripravi nekaterih storitev (t. i. skupna proizvodnja).

| (9) | Uporaba te uredbe za sporazume o enostranski in vzajemni specializaciji bi morala biti omejena na primere, ko so pogodbene stranke dejavne na istem proizvodnem trgu. Vendar pa ni nujno, da so pogodbene stranke dejavne na istem geografskem trgu. Poleg tega koncepta enostranske in vzajemne specializacije ne bi smela pomeniti, da mora pogodbena stranka zmanjšati zmogljivost, ampak je dovolj, če zmanjša obseg proizvodnje. |
| --- | --- |

(9)

Uporaba te uredbe za sporazume o enostranski in vzajemni specializaciji bi morala biti omejena na primere, ko so pogodbene stranke dejavne na istem proizvodnem trgu. Vendar pa ni nujno, da so pogodbene stranke dejavne na istem geografskem trgu. Poleg tega koncepta enostranske in vzajemne specializacije ne bi smela pomeniti, da mora pogodbena stranka zmanjšati zmogljivost, ampak je dovolj, če zmanjša obseg proizvodnje.

| (10) | Da bi zagotovili uresničitev prednosti specializacije, ne da bi pri tem ena od pogodbenih strank popolnoma zapustila trg, ki je v verigi za proizvodnjo, bi morala ta uredba za sporazume o enostranski in vzajemni specializaciji veljati le, če določajo obveznosti dobave in nabave. Obveznosti dobave in nabave so lahko izključne narave, vendar to ni nujno. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili uresničitev prednosti specializacije, ne da bi pri tem ena od pogodbenih strank popolnoma zapustila trg, ki je v verigi za proizvodnjo, bi morala ta uredba za sporazume o enostranski in vzajemni specializaciji veljati le, če določajo obveznosti dobave in nabave. Obveznosti dobave in nabave so lahko izključne narave, vendar to ni nujno.

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati za sporazume o skupni proizvodnji, ki jih sklenejo pogodbene stranke, ki so že dejavne na istem proizvodnem trgu, pa tudi pogodbene stranke, ki želijo vstopiti na proizvodni trg s sporazumom o skupni proizvodnji. Koncept sporazuma o skupni proizvodnji ne bi smel pomeniti, da morajo pogodbene stranke zmanjšati svoje dejavnosti proizvodnje blaga ali priprave storitev zunaj področja uporabe predvidenega skupnega dogovora. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati za sporazume o skupni proizvodnji, ki jih sklenejo pogodbene stranke, ki so že dejavne na istem proizvodnem trgu, pa tudi pogodbene stranke, ki želijo vstopiti na proizvodni trg s sporazumom o skupni proizvodnji. Koncept sporazuma o skupni proizvodnji ne bi smel pomeniti, da morajo pogodbene stranke zmanjšati svoje dejavnosti proizvodnje blaga ali priprave storitev zunaj področja uporabe predvidenega skupnega dogovora.

| (12) | Domneva se lahko, da bodo v primeru, ko delež pogodbenih strank na upoštevnem trgu za proizvode, ki so predmet sporazuma o specializaciji, ne presega določene ravni, taki sporazumi praviloma privedli do gospodarskih koristi v obliki ekonomije obsega, ekonomije povezanih proizvodov ali boljših proizvodnih tehnologij, pri tem pa potrošnikom zagotavljali pravičen delež doseženih koristi. |
| --- | --- |

(12)

Domneva se lahko, da bodo v primeru, ko delež pogodbenih strank na upoštevnem trgu za proizvode, ki so predmet sporazuma o specializaciji, ne presega določene ravni, taki sporazumi praviloma privedli do gospodarskih koristi v obliki ekonomije obsega, ekonomije povezanih proizvodov ali boljših proizvodnih tehnologij, pri tem pa potrošnikom zagotavljali pravičen delež doseženih koristi.

| (13) | Če so proizvodi, ki jih zajema sporazum o specializaciji, vmesni proizvodi, ki jih kot vložek za lastno proizvodnjo proizvodov nižje v verigi v celoti ali delno uporablja ena ali več pogodbenih strank, te proizvode pa nato prodaja na trgu, mora biti izvzetje, ki ga določa ta uredba, pogojeno tudi s tem, da delež pogodbenih strank na upoštevnem trgu za te proizvode nižje v verigi ne presega določene ravni. V navedenem primeru bi z upoštevanjem tržnega deleža pogodbenih strank zgolj na ravni vmesnih proizvodov prezrli potencialno tveganje zapiranja trga ali zviševanja cen vhodnega materiala za konkurente na ravni proizvodov nižje v verigi. |
| --- | --- |

(13)

Če so proizvodi, ki jih zajema sporazum o specializaciji, vmesni proizvodi, ki jih kot vložek za lastno proizvodnjo proizvodov nižje v verigi v celoti ali delno uporablja ena ali več pogodbenih strank, te proizvode pa nato prodaja na trgu, mora biti izvzetje, ki ga določa ta uredba, pogojeno tudi s tem, da delež pogodbenih strank na upoštevnem trgu za te proizvode nižje v verigi ne presega določene ravni. V navedenem primeru bi z upoštevanjem tržnega deleža pogodbenih strank zgolj na ravni vmesnih proizvodov prezrli potencialno tveganje zapiranja trga ali zviševanja cen vhodnega materiala za konkurente na ravni proizvodov nižje v verigi.

| (14) | Vendar ni mogoče domnevati, da so sporazumi o specializaciji zajeti s področjem uporabe člena 101(1) Pogodbe ali da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe, če je presežen prag tržnega deleža, določen s to uredbo, ali če niso izpolnjeni drugi pogoji iz te uredbe. V takih primerih je treba sporazum o specializaciji posamično presojati na podlagi člena 101 Pogodbe. |
| --- | --- |

(14)

Vendar ni mogoče domnevati, da so sporazumi o specializaciji zajeti s področjem uporabe člena 101(1) Pogodbe ali da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe, če je presežen prag tržnega deleža, določen s to uredbo, ali če niso izpolnjeni drugi pogoji iz te uredbe. V takih primerih je treba sporazum o specializaciji posamično presojati na podlagi člena 101 Pogodbe.

| (15) | Izvzetje, uvedeno s to uredbo, se ne bi smelo uporabljati za sporazume, s katerimi se določajo omejitve, ki niso nujne za doseganje pozitivnih učinkov, ki izhajajo iz sporazumov o specializaciji. Sporazume, ki vsebujejo nekatere vrste hudega omejevanja konkurence, kot so med drugim določanje cen, zaračunanih tretjim osebam, omejevanje obsega proizvodnje ali prodaje in dodelitev trgov ali strank, bi bilo načeloma treba izključiti iz ugodnosti izvzetja, uvedenega s to uredbo, ne glede na tržni delež pogodbenih strank. |
| --- | --- |

(15)

Izvzetje, uvedeno s to uredbo, se ne bi smelo uporabljati za sporazume, s katerimi se določajo omejitve, ki niso nujne za doseganje pozitivnih učinkov, ki izhajajo iz sporazumov o specializaciji. Sporazume, ki vsebujejo nekatere vrste hudega omejevanja konkurence, kot so med drugim določanje cen, zaračunanih tretjim osebam, omejevanje obsega proizvodnje ali prodaje in dodelitev trgov ali strank, bi bilo načeloma treba izključiti iz ugodnosti izvzetja, uvedenega s to uredbo, ne glede na tržni delež pogodbenih strank.

| (16) | Prag tržnega deleža, izključitev nekaterih sporazumov iz skupinskega izvzetja in pogoji, določeni v tej uredbi, na splošno zagotavljajo, da sporazumi, za katere se uporablja skupinsko izvzetje, pogodbenim strankam ne omogočajo, da bi izključile konkurenco glede znatnega dela zadevnega blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(16)

Prag tržnega deleža, izključitev nekaterih sporazumov iz skupinskega izvzetja in pogoji, določeni v tej uredbi, na splošno zagotavljajo, da sporazumi, za katere se uporablja skupinsko izvzetje, pogodbenim strankam ne omogočajo, da bi izključile konkurenco glede znatnega dela zadevnega blaga ali storitev.

| (17) | V tej uredbi bi bilo treba navesti značilne situacije, v katerih se lahko odvzem ugodnosti uvedenega izvzetja v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (4) šteje za primernega. |
| --- | --- |

(17)

V tej uredbi bi bilo treba navesti značilne situacije, v katerih se lahko odvzem ugodnosti uvedenega izvzetja v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (4) šteje za primernega.

| (18) | Zaradi poenostavitve sklepanja sporazumov o specializaciji, ki lahko vplivajo na strukturo pogodbenih strank, bi bilo treba obdobje veljavnosti te uredbe določiti na 12 let – |
| --- | --- |

(18)

Zaradi poenostavitve sklepanja sporazumov o specializaciji, ki lahko vplivajo na strukturo pogodbenih strank, bi bilo treba obdobje veljavnosti te uredbe določiti na 12 let –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „sporazum o specializaciji“ pomeni sporazum o enostranski specializaciji, sporazum o vzajemni specializaciji ali sporazum o skupni proizvodnji;






  (a) | „sporazum o enostranski specializaciji“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami, ki so dejavne na istem proizvodnem trgu, na podlagi katerega pogodbena stranka ali več pogodbenih strank soglaša, da bodo v celoti ali delno opustile proizvodnjo nekaterih proizvodov ali da se bodo vzdržale proizvodnje teh proizvodov in da jih bodo nabavljale pri drugi pogodbeni stranki ali drugih pogodbenih strankah, ki soglašajo, da bodo te proizvode proizvajale in dobavljale; |
| --- | --- | --- |

(1)

„sporazum o specializaciji“ pomeni sporazum o enostranski specializaciji, sporazum o vzajemni specializaciji ali sporazum o skupni proizvodnji;

(a)

„sporazum o enostranski specializaciji“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami, ki so dejavne na istem proizvodnem trgu, na podlagi katerega pogodbena stranka ali več pogodbenih strank soglaša, da bodo v celoti ali delno opustile proizvodnjo nekaterih proizvodov ali da se bodo vzdržale proizvodnje teh proizvodov in da jih bodo nabavljale pri drugi pogodbeni stranki ali drugih pogodbenih strankah, ki soglašajo, da bodo te proizvode proizvajale in dobavljale;

| (b) | „sporazum o vzajemni specializaciji“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami, ki so dejavne na istem proizvodnem trgu, na podlagi katerega dve ali več pogodbenih strank vzajemno soglaša, da bodo v celoti ali delno opustile proizvodnjo ali se vzdržale proizvodnje nekaterih, vendar različnih, proizvodov in da jih bodo nabavljale pri eni ali več drugih pogodbenih strank, ki soglašajo, da bodo te proizvode proizvajale in dobavljale; |
| --- | --- |

(b)

„sporazum o vzajemni specializaciji“ pomeni sporazum med dvema ali več pogodbenimi strankami, ki so dejavne na istem proizvodnem trgu, na podlagi katerega dve ali več pogodbenih strank vzajemno soglaša, da bodo v celoti ali delno opustile proizvodnjo ali se vzdržale proizvodnje nekaterih, vendar različnih, proizvodov in da jih bodo nabavljale pri eni ali več drugih pogodbenih strank, ki soglašajo, da bodo te proizvode proizvajale in dobavljale;

| (c) | „sporazum o skupni proizvodnji“ pomeni sporazum, na podlagi katerega dve ali več pogodbenih strank soglaša, da bodo skupaj proizvajale nekatere proizvode; |
| --- | --- |

(c)

„sporazum o skupni proizvodnji“ pomeni sporazum, na podlagi katerega dve ali več pogodbenih strank soglaša, da bodo skupaj proizvajale nekatere proizvode;

| (2) | „sporazum“ pomeni sporazum med podjetji, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje; |
| --- | --- |

(2)

„sporazum“ pomeni sporazum med podjetji, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje;

| (3) | „proizvod“ pomeni blago ali storitev, vključno z vmesnimi proizvodi ali storitvami in končnimi proizvodi ali storitvami, razen storitev distribucije in najema; |
| --- | --- |

(3)

„proizvod“ pomeni blago ali storitev, vključno z vmesnimi proizvodi ali storitvami in končnimi proizvodi ali storitvami, razen storitev distribucije in najema;

| (4) | „proizvodnja“ pomeni proizvodnjo blaga ali pripravo storitev, vključno prek podizvajalcev; |
| --- | --- |

(4)

„proizvodnja“ pomeni proizvodnjo blaga ali pripravo storitev, vključno prek podizvajalcev;

| (5) | „priprava storitev“ pomeni dejavnosti, ki se izvajajo v verigi pred zagotavljanjem storitev strankam; |
| --- | --- |

(5)

„priprava storitev“ pomeni dejavnosti, ki se izvajajo v verigi pred zagotavljanjem storitev strankam;

| (6) | „proizvod, ki je predmet sporazuma o specializaciji“ pomeni proizvod, ki je proizveden na podlagi sporazuma o specializaciji; |
| --- | --- |

(6)

„proizvod, ki je predmet sporazuma o specializaciji“ pomeni proizvod, ki je proizveden na podlagi sporazuma o specializaciji;

| (7) | „proizvod nižje v verigi“ pomeni proizvod, za katerega ena ali več pogodbenih strank uporablja proizvod, ki je predmet sporazuma o specializaciji, in ki ga te pogodbene stranke prodajajo na trgu; |
| --- | --- |

(7)

„proizvod nižje v verigi“ pomeni proizvod, za katerega ena ali več pogodbenih strank uporablja proizvod, ki je predmet sporazuma o specializaciji, in ki ga te pogodbene stranke prodajajo na trgu;

| (8) | „upoštevni trg“ pomeni upoštevni proizvodni in geografski trg, na katerega spadajo proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, če pa so proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, vmesni proizvodi, ki jih kot vložek za lastno proizvodnjo proizvodov nižje v verigi v celoti ali delno uporablja ena ali več pogodbenih strank, pa pomeni tudi upoštevni proizvodni in geografski trg, na katerega spadajo proizvodi nižje v verigi; |
| --- | --- |

(8)

„upoštevni trg“ pomeni upoštevni proizvodni in geografski trg, na katerega spadajo proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, če pa so proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, vmesni proizvodi, ki jih kot vložek za lastno proizvodnjo proizvodov nižje v verigi v celoti ali delno uporablja ena ali več pogodbenih strank, pa pomeni tudi upoštevni proizvodni in geografski trg, na katerega spadajo proizvodi nižje v verigi;

| (9) | „konkurenčno podjetje“ pomeni dejanskega ali potencialnega konkurenta:






  (a) | „dejanski konkurent“ pomeni podjetje, dejavno na istem upoštevnem trgu; |
| --- | --- | --- |

(9)

„konkurenčno podjetje“ pomeni dejanskega ali potencialnega konkurenta:

(a)

„dejanski konkurent“ pomeni podjetje, dejavno na istem upoštevnem trgu;

| (b) | „potencialni konkurent“ pomeni podjetje, za katero je mogoče realno in ne zgolj teoretično domnevati, da bi brez sporazuma o specializaciji v največ treh letih verjetno izvedlo potrebne dodatne naložbe ali prevzelo druge potrebne stroške za vstop na upoštevni trg; |
| --- | --- |

(b)

„potencialni konkurent“ pomeni podjetje, za katero je mogoče realno in ne zgolj teoretično domnevati, da bi brez sporazuma o specializaciji v največ treh letih verjetno izvedlo potrebne dodatne naložbe ali prevzelo druge potrebne stroške za vstop na upoštevni trg;

| (10) | „obveznost izključne dobave“ pomeni obveznost, v skladu s katero se proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, ne dobavljajo nobenemu konkurenčnemu podjetju razen pogodbeni stranki ali pogodbenim strankam sporazuma o specializaciji; |
| --- | --- |

(10)

„obveznost izključne dobave“ pomeni obveznost, v skladu s katero se proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, ne dobavljajo nobenemu konkurenčnemu podjetju razen pogodbeni stranki ali pogodbenim strankam sporazuma o specializaciji;

| (11) | „obveznost izključne nabave“ pomeni obveznost, v skladu s katero se proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, nabavljajo le pri pogodbeni stranki ali pogodbenih strankah sporazuma o specializaciji; |
| --- | --- |

(11)

„obveznost izključne nabave“ pomeni obveznost, v skladu s katero se proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, nabavljajo le pri pogodbeni stranki ali pogodbenih strankah sporazuma o specializaciji;

| (12) | „skupno“ v okviru distribucije pomeni dejavnosti, ki:






  (a) | jih izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje; ali |
| --- | --- | --- |

(12)

„skupno“ v okviru distribucije pomeni dejavnosti, ki:

(a)

jih izvaja skupna ekipa, organizacija ali podjetje; ali

| (b) | jih izvaja distributer, ki je tretja oseba in ki jo skupaj določijo pogodbene stranke, na izključni ali neizključni podlagi, če ta tretja oseba ni konkurenčno podjetje; |
| --- | --- |

(b)

jih izvaja distributer, ki je tretja oseba in ki jo skupaj določijo pogodbene stranke, na izključni ali neizključni podlagi, če ta tretja oseba ni konkurenčno podjetje;

| (13) | „distribucija“ pomeni prodajo in dobavo proizvodov, ki so predmet sporazuma o specializaciji, strankam, vključno s trženjem teh proizvodov. |
| --- | --- |

(13)

„distribucija“ pomeni prodajo in dobavo proizvodov, ki so predmet sporazuma o specializaciji, strankam, vključno s trženjem teh proizvodov.

2.   V tej uredbi izraza „podjetje“ in „pogodbena stranka“ vključujeta njuna povezana podjetja. „Povezana podjetja“ pomeni:

| (1) | podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o specializaciji neposredno ali posredno eno ali več naslednjih pravic ali pooblastil:






  (a) | pooblastilo, da uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic; |
| --- | --- | --- |

(1)

podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o specializaciji neposredno ali posredno eno ali več naslednjih pravic ali pooblastil:

(a)

pooblastilo, da uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic;

| (b) | pooblastilo, da imenuje več kot polovico članov nadzornega sveta, uprave ali organov, ki pravno zastopajo podjetje, |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo, da imenuje več kot polovico članov nadzornega sveta, uprave ali organov, ki pravno zastopajo podjetje,

| (c) | pravico upravljanja poslov podjetja; |
| --- | --- |

(c)

pravico upravljanja poslov podjetja;

| (2) | podjetja, ki imajo nad pogodbeno stranko sporazuma o specializaciji neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1; |
| --- | --- |

(2)

podjetja, ki imajo nad pogodbeno stranko sporazuma o specializaciji neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1;

| (3) | podjetja, v katerih ima podjetje iz točke 2 neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1; |
| --- | --- |

(3)

podjetja, v katerih ima podjetje iz točke 2 neposredno ali posredno eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1;

| (4) | podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o specializaciji skupaj z enim ali več podjetji iz točk 1, 2 ali 3 oziroma v katerih imata dve ali več slednjih podjetij skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1; |
| --- | --- |

(4)

podjetja, v katerih ima pogodbena stranka sporazuma o specializaciji skupaj z enim ali več podjetji iz točk 1, 2 ali 3 oziroma v katerih imata dve ali več slednjih podjetij skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1;

| (5) | podjetja, v katerih imajo skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1:






  (a) | pogodbene stranke sporazuma o specializaciji ali njihova zadevna povezana podjetja iz točk 1 do 4, ali |
| --- | --- | --- |

(5)

podjetja, v katerih imajo skupaj eno ali več pravic ali pooblastil iz točke 1:

(a)

pogodbene stranke sporazuma o specializaciji ali njihova zadevna povezana podjetja iz točk 1 do 4, ali

| (b) | ena ali več pogodbenih strank sporazuma o specializaciji ali eno ali več njihovih povezanih podjetij iz točk 1 do 4 in ena ali več tretjih oseb. |
| --- | --- |

(b)

ena ali več pogodbenih strank sporazuma o specializaciji ali eno ali več njihovih povezanih podjetij iz točk 1 do 4 in ena ali več tretjih oseb.

Člen 2

Izvzetje

1.   V skladu s členom 101(3) Pogodbe in ob upoštevanju določb te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume o specializaciji.

2.   Izvzetje, določeno v odstavku 1, se uporablja, kolikor taki sporazumi vsebujejo omejitve konkurence, ki spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe.

3.   Izvzetje, določeno v odstavku 1, se uporablja tudi za sporazume o specializaciji, ki vključujejo določbe o prenosu pravic intelektualne lastnine ali izdaji licenc zanje eni ali več pogodbenim strankam, če so navedene določbe neposredno povezane z izvajanjem sporazuma ter so za njegovo izvajanje nujne in niso glavni predmet sporazuma.

4.   Izvzetje, določeno v odstavku 1, se za sporazume o specializaciji uporablja tudi, kadar:

| (a) | pogodbene stranke sprejmejo obveznost izključne nabave ali izključne dobave ali |
| --- | --- |

(a)

pogodbene stranke sprejmejo obveznost izključne nabave ali izključne dobave ali

| (b) | pogodbene stranke proizvode, ki so predmet sporazuma o specializaciji, distribuirajo skupaj. |
| --- | --- |

(b)

pogodbene stranke proizvode, ki so predmet sporazuma o specializaciji, distribuirajo skupaj.

Člen 3

Prag tržnega deleža

1.   Izvzetje, določeno v členu 2, se uporablja pod pogojem, da skupni tržni delež pogodbenih strank ne presega 20 % na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, na katere spadajo proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji.

2.   Če so proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji, vmesni proizvodi, ki jih kot vložek za lastno proizvodnjo proizvodov nižje v verigi v celoti ali delno uporablja ena ali več pogodbenih strank, ki proizvedene proizvode tudi prodajajo, se izvzetje, določeno v členu 2, uporablja le, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | skupni tržni delež pogodbenih strank ne presega 20 % na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, na katere spadajo proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji; |
| --- | --- |

(a)

skupni tržni delež pogodbenih strank ne presega 20 % na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, na katere spadajo proizvodi, ki so predmet sporazuma o specializaciji;

| (b) | skupni tržni delež pogodbenih strank ne presega 20 % na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, na katere spadajo proizvodi nižje v verigi. |
| --- | --- |

(b)

skupni tržni delež pogodbenih strank ne presega 20 % na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, na katere spadajo proizvodi nižje v verigi.

Člen 4

Uporaba praga tržnega deleža

Za namen uporabe praga tržnega deleža iz člena 3 veljajo naslednja pravila:

| (a) | tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov o vrednosti prodaje na trgu; če podatki o vrednosti prodaje na trgu niso na razpolago, se lahko uporabijo ocene, ki temeljijo na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno z obsegom prodaje na trgu; |
| --- | --- |

(a)

tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov o vrednosti prodaje na trgu; če podatki o vrednosti prodaje na trgu niso na razpolago, se lahko uporabijo ocene, ki temeljijo na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno z obsegom prodaje na trgu;

| (b) | tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov za predhodno koledarsko leto, ali če predhodno koledarsko leto ni reprezentativno za položaj pogodbenih strank na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, se tržni deleži izračunajo kot povprečje tržnih deležev pogodbenih strank v treh predhodnih koledarskih letih; |
| --- | --- |

(b)

tržni deleži se izračunajo na podlagi podatkov za predhodno koledarsko leto, ali če predhodno koledarsko leto ni reprezentativno za položaj pogodbenih strank na upoštevnem trgu ali upoštevnih trgih, se tržni deleži izračunajo kot povprečje tržnih deležev pogodbenih strank v treh predhodnih koledarskih letih;

| (c) | tržni delež podjetij iz člena 1(2), točka 5, se enakomerno razdeli med podjetja, ki imajo eno ali več pravic ali pooblastil iz člena 1(2), točka 1; |
| --- | --- |

(c)

tržni delež podjetij iz člena 1(2), točka 5, se enakomerno razdeli med podjetja, ki imajo eno ali več pravic ali pooblastil iz člena 1(2), točka 1;

| (d) | če tržni deleži iz člena 3 na začetku ne presegajo 20 %, pozneje pa se zvišajo nad to raven na vsaj enem od upoštevnih trgov, se izvzetje, določeno v členu 2, še naprej uporablja dve zaporedni koledarski leti po letu, v katerem je bil prvič presežen 20-odstotni prag. |
| --- | --- |

(d)

če tržni deleži iz člena 3 na začetku ne presegajo 20 %, pozneje pa se zvišajo nad to raven na vsaj enem od upoštevnih trgov, se izvzetje, določeno v členu 2, še naprej uporablja dve zaporedni koledarski leti po letu, v katerem je bil prvič presežen 20-odstotni prag.

Člen 5

Najresnejše omejitve

Izvzetje, določeno v členu 2, se ne uporablja za sporazume o specializaciji, katerih posredni ali neposredni cilj je samostojno ali v kombinaciji z drugimi dejavniki pod nadzorom pogodbenih strank kar koli od naslednjega:

| (a) | določanje cen pri prodaji proizvodov, ki so predmet sporazuma o specializaciji, tretjim osebam, razen določanja cen, zaračunanih neposrednim strankam v okviru skupne distribucije; |
| --- | --- |

(a)

določanje cen pri prodaji proizvodov, ki so predmet sporazuma o specializaciji, tretjim osebam, razen določanja cen, zaračunanih neposrednim strankam v okviru skupne distribucije;

| (b) | omejevanje obsega proizvodnje ali prodaje, razen:






  (i) | določb o dogovorjeni količini proizvodov v okviru sporazumov o enostranski ali vzajemni specializaciji; |
| --- | --- | --- |

(b)

omejevanje obsega proizvodnje ali prodaje, razen:

(i)

določb o dogovorjeni količini proizvodov v okviru sporazumov o enostranski ali vzajemni specializaciji;

| (ii) | določanja zmogljivosti in obsega proizvodnje v okviru sporazuma o skupni proizvodnji; |
| --- | --- |

(ii)

določanja zmogljivosti in obsega proizvodnje v okviru sporazuma o skupni proizvodnji;

| (iii) | določanja prodajnih ciljev v okviru skupne distribucije; |
| --- | --- |

(iii)

določanja prodajnih ciljev v okviru skupne distribucije;

| (c) | dodelitev trgov ali strank. |
| --- | --- |

(c)

dodelitev trgov ali strank.

Člen 6

Odvzem ugodnosti izvzetja v posameznih primerih s strani Komisije

1.   Komisija lahko na podlagi člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 odvzame ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, če v posameznem primeru ugotovi, da ima sporazum o specializaciji, za katerega se uporablja izvzetje, uvedeno s to uredbo, kljub temu učinke, ki so nezdružljivi s členom 101(3) Pogodbe.

2.   Komisija lahko na podlagi člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 odvzame ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, zlasti kadar je upoštevni trg zelo koncentriran in je konkurenca že šibka, na primer zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov:

| (a) | tržnega položaja drugih posameznih udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

(a)

tržnega položaja drugih posameznih udeležencev na trgu;

| (b) | povezav med drugimi udeleženci na trgu, ki nastanejo zaradi vzporednih sporazumov o specializaciji; |
| --- | --- |

(b)

povezav med drugimi udeleženci na trgu, ki nastanejo zaradi vzporednih sporazumov o specializaciji;

| (c) | povezav med pogodbenimi strankami in drugimi udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(c)

povezav med pogodbenimi strankami in drugimi udeleženci na trgu.

Člen 7

Odvzem ugodnosti izvzetja v posameznih primerih s strani organa države članice, pristojnega za konkurenco

Organ države članice, pristojen za konkurenco, lahko odvzame ugodnost izvzetja, uvedenega s to uredbo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 29(2) Uredbe (ES) št. 1/2003.

Člen 8

Prehodno obdobje

Prepoved iz člena 101(1) Pogodbe se ne uporablja od 1. julija 2023 do 30. junija 2025 za sporazume, ki 30. junija 2023 že veljajo in ne izpolnjujejo pogojev za uporabo izvzetja, uvedenega s to uredbo, izpolnjujejo pa pogoje za uporabo izvzetja, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1218/2010.

Člen 9

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati 1. julija 2023.

Uporablja se do 30. junija 2035.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 285, 29.12.1971, str. 46.

1

(2)  
  UL C 120, 15.3.2022, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji in usklajena ravnanja (UL L 335, 18.12.2010, str. 43).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

4

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1068

z dne 1. junija 2023

o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za ciantraniliprol v ali na nekaterih proizvodih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 14(1), točka (a), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za ciantraniliprol so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za ciantraniliprol so bile določene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | V skladu s členom 6(2) in (4) Uredbe (ES) št. 396/2005 je bila vložena vloga za uvozne tolerance za ciantraniliprol, ki se uporablja v Kanadi in Združenih državah Amerike na krompirju, tropskih korenovkah in gomoljnicah, bučnicah z neužitno lupino, kitajskem kapusu, drugih listnatih kapusnicah, solati in solatnicah, špinači in podobnih listih (razen špinače), peteršilju in manjših oljnicah (tj. lanenih semenih, maku, sezamovih semenih, gorčičnih semenih, bučnih semenih, semenih navadnega rumenika, semenih borage, semenih navadnega rička, konopljinih semenih in semenih kloščevca). Vložnik je predložil podatke, ki kažejo, da ob odobrenih uporabah navedene snovi na teh kmetijskih rastlinah v Kanadi in Združenih državah Amerike ostanki presegajo MRL iz Uredbe (ES) št. 396/2005 ter da so za preprečevanje trgovinskih ovir pri uvozu navedenih kmetijskih rastlin v Unijo potrebne višje MRL. V skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 je bila vložena tudi vloga za spremembo obstoječih MRL za marelice. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) in (4) Uredbe (ES) št. 396/2005 je bila vložena vloga za uvozne tolerance za ciantraniliprol, ki se uporablja v Kanadi in Združenih državah Amerike na krompirju, tropskih korenovkah in gomoljnicah, bučnicah z neužitno lupino, kitajskem kapusu, drugih listnatih kapusnicah, solati in solatnicah, špinači in podobnih listih (razen špinače), peteršilju in manjših oljnicah (tj. lanenih semenih, maku, sezamovih semenih, gorčičnih semenih, bučnih semenih, semenih navadnega rumenika, semenih borage, semenih navadnega rička, konopljinih semenih in semenih kloščevca). Vložnik je predložil podatke, ki kažejo, da ob odobrenih uporabah navedene snovi na teh kmetijskih rastlinah v Kanadi in Združenih državah Amerike ostanki presegajo MRL iz Uredbe (ES) št. 396/2005 ter da so za preprečevanje trgovinskih ovir pri uvozu navedenih kmetijskih rastlin v Unijo potrebne višje MRL. V skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 je bila vložena tudi vloga za spremembo obstoječih MRL za marelice.

| (3) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica navedeni vlogi ocenila in Komisiji poslala ocenjevalni poročili. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica navedeni vlogi ocenila in Komisiji poslala ocenjevalni poročili.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogi in ocenjevalni poročili, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlaganih MRL (2). To mnenje je posredovala vložnikom, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je proučila vlogi in ocenjevalni poročili, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje o predlaganih MRL (2). To mnenje je posredovala vložnikom, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila.

| (5) | Agencija je ugotovila, da je v zvezi s ciantraniliprolom v marelicah, krompirju, tropskih korenovkah in gomoljnicah, bučnicah z neužitno lupino, kitajskem kapusu, drugih listnatih kapusnicah, endiviji/eskarijolki, špinači in podobnih listih (razen špinače) ter peteršilju potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja, ker nekatere informacije o toksičnosti razgradnih produktov ciantraniliprola v predelanih proizvodih niso na voljo. Ker je Agencija ugotovila, da je izpostavljenost potrošnikov navedenim razgradnim produktom majhna in da je varnostna rezerva velika, je primerno predlagati določitev MRL, ki jih je Agencija pridobila za ciantraniliprol v vseh navedenih proizvodih. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je ugotovila, da je v zvezi s ciantraniliprolom v marelicah, krompirju, tropskih korenovkah in gomoljnicah, bučnicah z neužitno lupino, kitajskem kapusu, drugih listnatih kapusnicah, endiviji/eskarijolki, špinači in podobnih listih (razen špinače) ter peteršilju potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja, ker nekatere informacije o toksičnosti razgradnih produktov ciantraniliprola v predelanih proizvodih niso na voljo. Ker je Agencija ugotovila, da je izpostavljenost potrošnikov navedenim razgradnim produktom majhna in da je varnostna rezerva velika, je primerno predlagati določitev MRL, ki jih je Agencija pridobila za ciantraniliprol v vseh navedenih proizvodih.

| (6) | Agencija je ugotovila, da je v zvezi s ciantraniliprolom v solati potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja glede izbire nabora podatkov za pridobitev MRL. Na podlagi informacij Agencije je primerno predlagati določitev MRL za ciantraniliprol v solati v višini 15 mg/kg na podlagi podatkov o ostankih na listnati solati, ki ne oblikuje glav. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je ugotovila, da je v zvezi s ciantraniliprolom v solati potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja glede izbire nabora podatkov za pridobitev MRL. Na podlagi informacij Agencije je primerno predlagati določitev MRL za ciantraniliprol v solati v višini 15 mg/kg na podlagi podatkov o ostankih na listnati solati, ki ne oblikuje glav.

| (7) | V zvezi z vsemi drugimi spremembami MRL, ki so jih vložniki zahtevali za ciantraniliprol, je Agencija ugotovila, da so v celoti izpolnjene zahteve po popolnosti predloženih podatkov in da so spremembe MRL, ki jih zahtevajo vložniki, sprejemljive z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Pri oceni je upoštevala najnovejše podatke o toksikoloških lastnostih snovi. Niti pri dolgotrajni izpostavljenosti tej snovi z uživanjem vseh živil, ki bi jo lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja zadevnih proizvodov ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže. |
| --- | --- |

(7)

V zvezi z vsemi drugimi spremembami MRL, ki so jih vložniki zahtevali za ciantraniliprol, je Agencija ugotovila, da so v celoti izpolnjene zahteve po popolnosti predloženih podatkov in da so spremembe MRL, ki jih zahtevajo vložniki, sprejemljive z vidika varnosti potrošnikov na podlagi ocene izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih skupin evropskih potrošnikov. Pri oceni je upoštevala najnovejše podatke o toksikoloških lastnostih snovi. Niti pri dolgotrajni izpostavljenosti tej snovi z uživanjem vseh živil, ki bi jo lahko vsebovala, niti pri kratkotrajni izpostavljenosti zaradi čezmernega uživanja zadevnih proizvodov ni bilo ugotovljeno tveganje, da se sprejemljivi dnevni vnos ali akutni referenčni odmerek preseže.

| (8) | Na podlagi obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju ustreznih dejavnikov iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005 predlagane spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi obrazloženega mnenja Agencije in ob upoštevanju ustreznih dejavnikov iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005 predlagane spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz navedenega člena.

| (9) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for apricots and setting of import tolerances for cyantraniliprole in various crops (Obrazloženo mnenje o spremembi obstoječe mejne vrednosti ostankov za marelice in določitvi uvoznih toleranc za ciantraniliprol v različnih kmetijskih rastlinah). EFSA Journal 2022;20(3):7219.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se stolpec za ciantraniliprol nadomesti z naslednjim:

„
  Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1) | Ciantraniliprol |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | |
| 0110000 | Citrusi | 0,9 |
| 0110010 | Grenivke | |
| 0110020 | Pomaranče | |
| 0110030 | Limone | |
| 0110040 | Limete | |
| 0110050 | Mandarine | |
| 0110990 | Drugo (2) | |
| 0120000 | Lupinarji | 0,04 |
| 0120010 | Mandeljni | |
| 0120020 | Brazilski oreški | |
| 0120030 | Indijski orehi | |
| 0120040 | Kostanj | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | |
| 0120060 | Lešniki | |
| 0120070 | Oreški makadamije | |
| 0120080 | Pekani | |
| 0120090 | Pinjole | |
| 0120100 | Pistacije | |
| 0120110 | Orehi | |
| 0120990 | Drugo (2) | |
| 0130000 | Pečkato sadje | 0,8 |
| 0130010 | Jabolka | |
| 0130020 | Hruške | |
| 0130030 | Kutine | |
| 0130040 | Nešplje | |
| 0130050 | Japonske nešplje | |
| 0130990 | Drugo (2) | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | |
| 0140010 | Marelice | 0,7 |
| 0140020 | Češnje | 6 |
| 0140030 | Breskve | 1,5 |
| 0140040 | Slive | 0,7 |
| 0140990 | Drugo (2) | 0,01  ((*)) |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1)

Ciantraniliprol

(1)

(2)

(3)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0110000

Citrusi

0,9

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

0110990

Drugo (2)

0120000

Lupinarji

0,04

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo (2)

0130000

Pečkato sadje

0,8

0130010

Jabolka

0130020

Hruške

0130030

Kutine

0130040

Nešplje

0130050

Japonske nešplje

0130990

Drugo (2)

0140000

Koščičasto sadje

0140010

Marelice

0,7

0140020

Češnje

6

0140030

Breskve

1,5

0140040

Slive

0,7

0140990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

Grozdje

1,5

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

1,5

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

0,01  ((*))

0153010

Robide

0153020

Ostrožnice

0153030

Maline (rdeče in rumene)

0153990

Drugo (2)

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0154010

Borovnice

4

0154020

Ameriške brusnice

0,08

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

4

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

4

0154050

Šipek

4

0154060

Murve (črne in bele)

0,01  ((*))

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0,8

0154080

Bezgove jagode

0,01  ((*))

0154990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0160000

Mešano sadje

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0161010

Dateljni

0,01  ((*))

0161020

Fige

0,01  ((*))

0161030

Namizne olive

3

0161040

Kumkvati

0,01  ((*))

0161050

Karambole

0,01  ((*))

0161060

Kakiji

0,8

0161070

Jamun

0,01  ((*))

0161990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0,01  ((*))

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0163010

Avokado

0,01  ((*))

0163020

Banane

0,01  ((*))

0163030

Mango

0,7

0163040

Papaje

0,01  ((*))

0163050

Granatna jabolka

0,01  ((*))

0163060

Čirimoje

0,01  ((*))

0163070

Gvave

0,01  ((*))

0163080

Ananasi

0,01  ((*))

0163090

Sadeži kruhovca

0,01  ((*))

0163100

Durian

0,01  ((*))

0163110

Plodovi trnaste anone

0,01  ((*))

0163990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0,15

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0,15

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0,05

0213010

Rdeča pesa

0213020

Korenje

0213030

Gomoljna zelena

0213040

Hren

0213050

Topinambur/laška repa

0213060

Pastinak

0213070

Koren peteršilja

0213080

Redkev

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0213100

Podzemna koleraba

0213110

Repa

0213990

Drugo (2)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0220010

Česen

0,05

0220020

Čebula

0,05

0220030

Šalotka

0,05

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

8

0220990

Drugo (2)

0,05

0230000

Zelenjava – plodovke

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

0231010

Paradižnik

1

0231020

Paprika

1,5

0231030

Jajčevci

1

0231040

Okra/jedilni oslez

1,5

0231990

Drugo (2)

1,5

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,4

0232010

Kumare

0232020

Kumarice za vlaganje

0232030

Bučke

0232990

Drugo (2)

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,4

0233010

Melone

0233020

Orjaške buče

0233030

Lubenice

0233990

Drugo (2)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,01  ((*))

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,01
   ((*))

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

2

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

2

0242010

Brstični ohrovt

0242020

Glavnato zelje

0242990

Drugo (2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0243010

Kitajski kapus

30

0243020

Listnati ohrovt

0,01  ((*))

0243990

Drugo (2)

30

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

2

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

15

0251010

Motovilec

0251020

Solata

0251030

Endivija/eskarijolka

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0251050

Rana barbica

0251060

Rukvica/rukola

0251070

Ogrščica

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

0251990

Drugo (2)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

0252010

Špinača

0,01  ((*))

0252020

Tolščakovke

20

0252030

Listi blitve

20

0252990

Drugo (2)

20

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,01  ((*))

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,01  ((*))

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,01  ((*))

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

0256010

Prava krebuljica

0,02  ((*))

0256020

Drobnjak

0,02  ((*))

0256030

Listi zelene

0,02  ((*))

0256040

Peteršilj

20

0256050

Žajbelj

0,02  ((*))

0256060

Rožmarin

0,02  ((*))

0256070

Materina dušica

0,02  ((*))

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0,02  ((*))

0256090

Lovorovi listi

0,02  ((*))

0256100

Pehtran

0,02  ((*))

0256990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0260000

Stročnice

0260010

Fižol (s stroki)

1,5

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,3

0260030

Grah (s stroki)

2

0260040

Grah (brez strokov)

0,3

0260050

Leča

0,01  ((*))

0260990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0270000

Stebelna zelenjava

0270010

Šparglji/beluši

0,01  ((*))

0270020

Kardij

0,01  ((*))

0270030

Belušna zelena

15

0270040

Sladki komarček

0,01  ((*))

0270050

Artičoke

0,1

0270060

Por

0,01  ((*))

0270070

Rabarbara

0,01  ((*))

0270080

Bambusovi vršički

0,01  ((*))

0270090

Palmovi srčki

0,01  ((*))

0270990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,01  ((*))

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,01  ((*))

0300000

STROČNICE

0300010

Fižol

0,3

0300020

Leča

0,01  ((*))

0300030

Grah

0,01  ((*))

0300040

Bel volčji bob

0,01  ((*))

0300990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

1,5

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,01  ((*))

0401030

Mak

1,5

0401040

Sezamova semena

1,5

0401050

Sončnična semena

0,5

0401060

Semena oljne ogrščice

0,8

0401070

Soja

0,4

0401080

Gorčična semena

1,5

0401090

Bombaževo seme

1,5

0401100

Bučna semena

1,5

0401110

Semena navadnega rumenika

1,5

0401120

Semena borage

1,5

0401130

Seme navadnega rička

1,5

0401140

Konopljina semena

1,5

0401150

Semena kloščevca

1,5

0401990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0402000

Plodovi oljnic

0402010

Olive za proizvodnjo olja

3

0402020

Koščice oljne palme

0,01  ((*))

0402030

Plodovi oljne palme

0,01  ((*))

0402040

Kapokovec

0,01  ((*))

0402990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0500000

ŽITA

0,01  ((*))

0500010

Ječmen

0500020

Ajda in druga neprava žita

0500030

Koruza

0500040

Proso

0500050

Oves

0500060

Riž

0500070

Rž

0500080

Sirek

0500090

Pšenica

0500990

Drugo (2)

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0610000

Čaji

0,05  ((*))

0620000

Kavna zrna

0,05

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0,05  ((*))

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0,05  ((*))

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

0,2

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo (2)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0,05  ((*))

0640000

Kakavova zrna

0,05  ((*))

0650000

Rožiči

0,05  ((*))

0700000

HMELJ

0,05  ((*))

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,05  ((*))

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,05  ((*))

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,05  ((*))

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,2

0840020

Ingver (10)

0840030

Kurkuma

0,2

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,2

0850000

Brsti

0,05  ((*))

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,05  ((*))

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,05  ((*))

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0900010

Koren sladkorne pese

0,05

0900020

Sladkorni trs

0,01  ((*))

0900030

Koren cikorije

0,05

0900990

Drugo (2)

0,01  ((*))

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

1011010

Mišičevje

0,2

1011020

Maščevje

0,5

1011030

Jetra

1,5

1011040

Ledvice

1,5

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1,5

1011990

Drugo (2)

0,01

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

1012010

Mišičevje

0,2

1012020

Maščevje

0,5

1012030

Jetra

1,5

1012040

Ledvice

1,5

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1,5

1012990

Drugo (2)

0,01

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

1013010

Mišičevje

0,2

1013020

Maščevje

0,5

1013030

Jetra

1,5

1013040

Ledvice

1,5

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1,5

1013990

Drugo (2)

0,01

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

Koze

1014010

Mišičevje

0,2

1014020

Maščevje

0,5

1014030

Jetra

1,5

1014040

Ledvice

1,5

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1,5

1014990

Drugo (2)

0,01

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

1015010

Mišičevje

0,2

1015020

Maščevje

0,5

1015030

Jetra

1,5

1015040

Ledvice

1,5

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1,5

1015990

Drugo (2)

0,01

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

1016010

Mišičevje

0,02

1016020

Maščevje

0,04

1016030

Jetra

0,15

1016040

Ledvice

0,15

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,15

1016990

Drugo (2)

0,01

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

0,2

1017020

Maščevje

0,5

1017030

Jetra

1,5

1017040

Ledvice

1,5

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1,5

1017990

Drugo (2)

0,01

1020000

Mleko

0,02

1020010

Govedo

1020020

Ovce

1020030

Koze

1020040

Konji

1020990

Drugo (2)

1030000

Ptičja jajca

0,15

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo (2)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05  ((*))

1050000

Dvoživke in plazilci

0,01

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,01

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,01

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

---

((*))  Označuje spodnjo mejo analiznega določanja.

(*)

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.“

1

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/40

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1069

z dne 1. junija 2023

o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za biksafen, ciprodinil, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, flutianil, izoksaflutol, mandipropamid, metoksifenozid in spinetoram v ali na nekaterih proizvodih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 14(1), točka (a), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija za Codex Alimentarius je 13. decembra 2022 sprejela nove mejne vrednosti ostankov po Codexu (v nadaljnjem besedilu: CXL) za acetamiprid, biksafen, klorotalonil, klofentezin, klotianidin, ciprodinil, difenokonazol, etiprol, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, fluensulfon, fluopiram, flutianil, imazalil, izoprotiolan, izoksaflutol, mandipropamid, metkonazol, metopren, metoksifenozid, protiokonazol, pidiflumetofen, pirasulfotol, piraziflumid, kvinoksifen, spinetoram, spiropidion, tebukonazol, tiametoksam, trifloksistrobin in trineksapak-etil (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija za Codex Alimentarius je 13. decembra 2022 sprejela nove mejne vrednosti ostankov po Codexu (v nadaljnjem besedilu: CXL) za acetamiprid, biksafen, klorotalonil, klofentezin, klotianidin, ciprodinil, difenokonazol, etiprol, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, fluensulfon, fluopiram, flutianil, imazalil, izoprotiolan, izoksaflutol, mandipropamid, metkonazol, metopren, metoksifenozid, protiokonazol, pidiflumetofen, pirasulfotol, piraziflumid, kvinoksifen, spinetoram, spiropidion, tebukonazol, tiametoksam, trifloksistrobin in trineksapak-etil (2).

| (2) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) so bile za navedene snovi določene v prilogah II, III in V k Uredbi (ES) št. 396/2005, razen za snovi etiprol, fluensulfon in pidiflumetofen, za katere posebne MRL niso bile določene in ki niso bile vključene v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, tako da se uporablja privzeta vrednost 0,01 mg/kg iz člena 18(1), točka (b), navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) so bile za navedene snovi določene v prilogah II, III in V k Uredbi (ES) št. 396/2005, razen za snovi etiprol, fluensulfon in pidiflumetofen, za katere posebne MRL niso bile določene in ki niso bile vključene v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, tako da se uporablja privzeta vrednost 0,01 mg/kg iz člena 18(1), točka (b), navedene uredbe.

| (3) | Kadar obstajajo mednarodni standardi ali se kmalu pričakujejo, se v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3) pri razvoju ali prilagoditvi živilske zakonodaje upoštevajo, razen če so taki standardi ali njihovi pomembni deli neučinkovito ali neprimerno sredstvo za izpolnjevanje legitimnih ciljev živilske zakonodaje ali če obstajajo znanstveni razlogi proti ali če bi taki standardi privedli do drugačne ravni varstva, kot je v Uniji določena kot primerna. Poleg tega v skladu s členom 13, točka (e), navedene uredbe Unija spodbuja skladnost med mednarodnimi tehničnimi standardi in živilsko zakonodajo ob sočasnem zagotavljanju, da se visoka raven varstva, sprejeta v Uniji, ne zmanjšuje. |
| --- | --- |

(3)

Kadar obstajajo mednarodni standardi ali se kmalu pričakujejo, se v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3) pri razvoju ali prilagoditvi živilske zakonodaje upoštevajo, razen če so taki standardi ali njihovi pomembni deli neučinkovito ali neprimerno sredstvo za izpolnjevanje legitimnih ciljev živilske zakonodaje ali če obstajajo znanstveni razlogi proti ali če bi taki standardi privedli do drugačne ravni varstva, kot je v Uniji določena kot primerna. Poleg tega v skladu s členom 13, točka (e), navedene uredbe Unija spodbuja skladnost med mednarodnimi tehničnimi standardi in živilsko zakonodajo ob sočasnem zagotavljanju, da se visoka raven varstva, sprejeta v Uniji, ne zmanjšuje.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je ocenila tveganja za potrošnike in pripravila znanstveno poročilo (4). V primerih, ko je Agencija ugotovila morebitno tveganje za zdravje potrošnikov, je Unija Odboru Codex za ostanke pesticidov sporočila pridržke (5) (6), glede predlaganih CXL. To je veljalo za naslednje kombinacije pesticid/proizvod: acetamiprid (vsi proizvodi), klorotalonil (vsi proizvodi), klofentezin (vsi proizvodi), klotianidin (vsi proizvodi), difenokonazol (vsi proizvodi), etiprol (vsi proizvodi), fenpiroksimat (limone in limete, pomelo in grenivke), fluensulfon (vsi proizvodi), imazalil (vsi proizvodi), izoprotiolan (vsi proizvodi), metkonazol (vsi proizvodi), metopren (vsi proizvodi), protiokonazol (vsi proizvodi), pidiflumetofen (vsi proizvodi), pirasulfotol (vsi proizvodi), piraziflumid (vsi proizvodi), kvinoksifen (vsi proizvodi), spinetoram (čaj, zelen, črn), spiropidion (vsi proizvodi), tebukonazol (vsi proizvodi), tiametoksam (vsi proizvodi), trifloksistrobin (vsi proizvodi) in trineksapak-etil (vsi proizvodi). |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je ocenila tveganja za potrošnike in pripravila znanstveno poročilo (4). V primerih, ko je Agencija ugotovila morebitno tveganje za zdravje potrošnikov, je Unija Odboru Codex za ostanke pesticidov sporočila pridržke (5) (6), glede predlaganih CXL. To je veljalo za naslednje kombinacije pesticid/proizvod: acetamiprid (vsi proizvodi), klorotalonil (vsi proizvodi), klofentezin (vsi proizvodi), klotianidin (vsi proizvodi), difenokonazol (vsi proizvodi), etiprol (vsi proizvodi), fenpiroksimat (limone in limete, pomelo in grenivke), fluensulfon (vsi proizvodi), imazalil (vsi proizvodi), izoprotiolan (vsi proizvodi), metkonazol (vsi proizvodi), metopren (vsi proizvodi), protiokonazol (vsi proizvodi), pidiflumetofen (vsi proizvodi), pirasulfotol (vsi proizvodi), piraziflumid (vsi proizvodi), kvinoksifen (vsi proizvodi), spinetoram (čaj, zelen, črn), spiropidion (vsi proizvodi), tebukonazol (vsi proizvodi), tiametoksam (vsi proizvodi), trifloksistrobin (vsi proizvodi) in trineksapak-etil (vsi proizvodi).

| (5) | Tiste CXL, za katere Unija Odboru Codex za ostanke pesticidov ni sporočila pridržka, ker Agencija ni opredelila tveganj za potrošnike v Uniji, se zato lahko štejejo za varne. To velja za nekatere CXL za biksafen, ciprodinil, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, flutianil, izoksaflutol, mandipropamid, metoksifenozid in spinetoram. Navedene CXL bi bilo zato treba vključiti v Uredbo (ES) št. 396/2005, razen kadar se nanašajo na proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I k navedeni uredbi, ali kadar so na nižji ravni od sedanjih MRL. Zato se MRL za fluopiram ne bi smele spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Tiste CXL, za katere Unija Odboru Codex za ostanke pesticidov ni sporočila pridržka, ker Agencija ni opredelila tveganj za potrošnike v Uniji, se zato lahko štejejo za varne. To velja za nekatere CXL za biksafen, ciprodinil, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, flutianil, izoksaflutol, mandipropamid, metoksifenozid in spinetoram. Navedene CXL bi bilo zato treba vključiti v Uredbo (ES) št. 396/2005, razen kadar se nanašajo na proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I k navedeni uredbi, ali kadar so na nižji ravni od sedanjih MRL. Zato se MRL za fluopiram ne bi smele spremeniti.

| (6) | Na podlagi znanstvenega poročila Agencije in ob upoštevanju ustreznih dejavnikov iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005 ustrezne spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi znanstvenega poročila Agencije in ob upoštevanju ustreznih dejavnikov iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005 ustrezne spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz navedenega člena.

| (7) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-701-45%252FFinal%252520Report%252520CAC45%252FCompiled%2BREP22_CAC.pdf.

2

Skupni program FAO/SZO za prehranske standarde, Komisija za Codex Alimentarius. Dodatek III, 45. virtualno zasedanje, 21.–25. november, 12.–13. in 19. december 2022 ter 6. februar 2023.

(3)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

3

(4)  Scientific support for preparing an EU position for the 53rd Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR) (Znanstvena podpora za pripravo stališča EU na 53. zasedanju Odbora Codex za ostanke pesticidov (CCPR)). EFSA Journal 2022;20(9):7521.

4

EFSA Journal

(5)  Pripombe Evropske unije na Codex CX/PR 22/53/5:https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-53%252FCRDs%252Fpr53_crd13revx.pdf.

5

(6)  Poročilo o 53. zasedanju Odbora Codex za ostanke pesticidov REP22/PR53: https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-53%252FREPORT%252FFINAL%2BREPORT%252FREP22_PR53e.pdf.

6

---

PRILOGA

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 se stolpci za biksafen, ciprodinil, fenheksamid, fenpikoksamid, fenpiroksimat, flutianil, izoksaflutol, mandipropamid, metoksifenozid in spinetoram nadomestijo z naslednjim:

„
  Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| „Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1) | Biksafen (R) (F) | Ciprodinil (R) (F) | Fenheksamid (F) | Fenpikoksamid (R) (F) | Fenpiroksimat (R) (F) (A) | Flutianil | Izoksaflutol (vsota izoksaflutola in njegovega metabolita diketonitrila, izražena kot izoksaflutol) | Mandipropamid (vsa razmerja sestavnih izomerov) | Metoksifenozid (F) | Spinetoram (vsota spinetorama-J in spinetorama-L) (F) (A) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | 0,01  ((*)) | | | | | | 0,02  ((*)) | | | |
| 0110000 | Citrusi | | 0,02  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,5 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | |
| 0110010 | Grenivke | | | | | (+) | | | 0,2 | | 0,02  ((*)) |
| 0110020 | Pomaranče | | | | | (+) | | | 0,4 | | 0,07 |
| 0110030 | Limone | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0110040 | Limete | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0110050 | Mandarine | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,15 |
| 0110990 | Drugo (2) | | | | | (+) | | | 0,5 | | 0,02  ((*)) |
| 0120000 | Lupinarji | | | 0,02  ((*)) | 0,01  ((*)) | 0,05 | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,1 | 0,02  ((*)) |
| 0120010 | Mandeljni | | 0,02  ((*))(+) | | | | | | | | (+) |
| 0120020 | Brazilski oreški | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120030 | Indijski orehi | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120040 | Kostanj | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120050 | Kokosovi orehi | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120060 | Lešniki | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120070 | Oreški makadamije | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120080 | Pekani | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120090 | Pinjole | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120100 | Pistacije | | 0,02  ((*)) | | | | | | | | (+) |
| 0120110 | Orehi | | 0,04 | | | | | | | | (+) |
| 0120990 | Drugo (2) | | 0,04 | | | | | | | | |
| 0130000 | Pečkato sadje | | 2 | | 0,01  ((*)) | | | | 0,01  ((*)) | | 0,15 |
| 0130010 | Jabolka | | | 0,01  ((*)) | | 0,3 (+) | 0,15 | | | 0,01  ((*)) | (+) |
| 0130020 | Hruške | | | 6 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | (+) |
| 0130030 | Kutine | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130040 | Nešplje | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130050 | Japonske nešplje | | | 0,01  ((*)) | | 0,2 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | (+) |
| 0130990 | Drugo (2) | | | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | | 2 | | 0,01  ((*)) | | | | 0,01  ((*)) | | |
| 0140010 | Marelice | | | 10 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | 0,2 (+) |
| 0140020 | Češnje | | | 7 | | 2 (+) | 0,4 | | | 2 | 2 |
| 0140030 | Breskve | | | 10 | | 0,3 (+) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | 0,3 |
| 0140040 | Slive | | | 2 | | 0,1 (+) | 0,01  ((*)) | | | 2 | 0,02  ((*)) |
| 0140990 | Drugo (2) | | | 0,01  ((*)) | | 0,01  ((*)) | 0,01  ((*)) | | | 0,01  ((*)) | 0,02  ((*)) |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | | | | 0,01  ((*)) | | | | | | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL
   (1)

Biksafen (R) (F)

Ciprodinil (R) (F)

Fenheksamid (F)

Fenpikoksamid (R) (F)

Fenpiroksimat (R) (F) (A)

Flutianil

Izoksaflutol (vsota izoksaflutola in njegovega metabolita diketonitrila, izražena kot izoksaflutol)

Mandipropamid (vsa razmerja sestavnih izomerov)

Metoksifenozid (F)

Spinetoram (vsota spinetorama-J in spinetorama-L) (F) (A)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0110000

Citrusi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,5 (+)

0,01  ((*))

2

0110010

Grenivke

(+)

0,2

0,02  ((*))

0110020

Pomaranče

(+)

0,4

0,07

0110030

Limone

(+)

0,5

0,02  ((*))

0110040

Limete

(+)

0,5

0,02  ((*))

0110050

Mandarine

(+)

0,5

0,15

0110990

Drugo (2)

(+)

0,5

0,02  ((*))

0120000

Lupinarji

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,05

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,1

0,02  ((*))

0120010

Mandeljni

0,02  ((*))(+)

(+)

0120020

Brazilski oreški

0,04

(+)

0120030

Indijski orehi

0,04

(+)

0120040

Kostanj

0,04

(+)

0120050

Kokosovi orehi

0,04

(+)

0120060

Lešniki

0,04

(+)

0120070

Oreški makadamije

0,04

(+)

0120080

Pekani

0,04

(+)

0120090

Pinjole

0,04

(+)

0120100

Pistacije

0,02  ((*))

(+)

0120110

Orehi

0,04

(+)

0120990

Drugo (2)

0,04

0130000

Pečkato sadje

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,15

0130010

Jabolka

0,01  ((*))

0,3 (+)

0,15

0,01  ((*))

(+)

0130020

Hruške

6

0,3 (+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

(+)

0130030

Kutine

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130040

Nešplje

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130050

Japonske nešplje

0,01  ((*))

0,2 (+)

0,01  ((*))

2

(+)

0130990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0140000

Koščičasto sadje

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0140010

Marelice

10

0,3 (+)

0,01  ((*))

2

0,2 (+)

0140020

Češnje

7

2 (+)

0,4

2

2

0140030

Breskve

10

0,3 (+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,3

0140040

Slive

2

0,1 (+)

0,01  ((*))

2

0,02  ((*))

0140990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0,01  ((*))

0151000

(a)

Grozdje

3

15

0,3

0,7

2

1

0,4

0151010

Namizno grozdje

(+)

(+)

0151020

Vinsko grozdje

(+)

(+)

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

Jagode

5

10

0,3

0,3

0,01  ((*))

2

0,2

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje

15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1

0153010

Robide

3

0,7 (+)

(+)

0153020

Ostrožnice

0,02  ((*))

0,5 (+)

(+)

0153030

Maline (rdeče in rumene)

3

1,5 (+)

0153990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0154010

Borovnice

8

20

0,4 (+)

4

0,4

0154020

Ameriške brusnice

8

20

0,5 (+)

0,7

0,4 (+)

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

8

20

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,5

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

8

20

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154050

Šipek

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154060

Murve (črne in bele)

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

3

15

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154080

Bezgove jagode

3

5

0,4 (+)

0,01  ((*))

0,4 (+)

0154990

Drugo (2)

3

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,4

0160000

Mešano sadje

0,01  ((*))

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

Užitna lupina

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0161010

Dateljni

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161020

Fige

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161030

Namizne olive

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,07 (+)

0161040

Kumkvati

0,02  ((*))

0,5

0,02  ((*))

0161050

Karambole

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161060

Kakiji

2

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161070

Jamun

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0161990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

Neužitna lupina, drobni plodovi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

15

0,02  ((*))

0162020

Liči

0,01  ((*))

0,015

0162030

Pasijonke/marakuje

0,01  ((*))

0,4

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0,01  ((*))

0,5

0162050

Zvezdasta jabolka

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162060

Persimon/virginijski kaki

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0162990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

Neužitna lupina, veliki plodovi

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0163010

Avokado

1

0,01  ((*))

0,2

0,7

0163020

Banane

0,02  ((*))

0,15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163030

Mango

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163040

Papaje

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1

0163050

Granatna jabolka

5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,6

0163060

Čirimoje

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163070

Gvave

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163080

Ananasi

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163090

Sadeži kruhovca

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163100

Durian

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163110

Plodovi trnaste anone

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0163990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

Krompir

0,06

0,02  ((*))

0,05

0,1

0,01  ((*))

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

Tropske korenovke in gomoljnice

0,06

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0212010

Gomolji kasave/manioka

0,01  ((*))

0212020

Sladki krompir

0,02

0212030

Jam

0,01  ((*))

0212040

Maranta

0,01  ((*))

0212990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0,09

0,01  ((*))

0213010

Rdeča pesa

(+)

1,5

0,1

0,01  ((*))

0213020

Korenje

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,5

0213030

Gomoljna zelena

(+)

0,3

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213040

Hren

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213050

Topinambur/laška repa

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213060

Pastinak

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213070

Koren peteršilja

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213080

Redkev

(+)

0,3

0,3

0,4

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

(+)

1,5

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213100

Podzemna koleraba

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213110

Repa

(+)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0213990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0220000

Zelenjava – čebulnice

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0220010

Česen

0,07

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0220020

Čebula

0,3

3

0,1 (+)

0,02  ((*))

0220030

Šalotka

0,07

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0,8

0,01  ((*))

7 (+)

0,8

0220990

Drugo (2)

0,02  ((*))

3

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0230000

Zelenjava – plodovke

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke in slezenovke

0,01  ((*))

0231010

Paradižnik

1,5

2

0,3

3 (+)

0,6

0,06

0231020

Paprika

1,5

3

0,3 (+)

1

2

0,4

0231030

Jajčevci

1,5

2

0,3

3

0,6 (+)

0,05

0231040

Okra/jedilni oslez

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0231990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,5

1

0,08

0,3

0,06

0232010

Kumare

(+)

0,03

0,2

0232020

Kumarice za vlaganje

(+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0232030

Bučke

(+)

0,03

0,2 (+)

0232990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,6

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,03

0233010

Melone

0,5

0,3

0233020

Orjaške buče

0,3

0,3

0233030

Lubenice

0,3

0,01  ((*))

0233990

Drugo (2)

0,3

0,01  ((*))

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

Druge plodovke

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

2

0241010

Brokoli

2

0241020

Cvetača

0,3

0241990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0242010

Brstični ohrovt

0,02  ((*))

0,2

0242020

Glavnato zelje

0,7

3

0242990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0,02  ((*))

25

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

Kolerabice

0,02  ((*))

0,1

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

Solata in solatnice

0,01  ((*))

15

50

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0251010

Motovilec

4

4

0251020

Solata

4

1,5

0251030

Endivija/eskarijolka

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

4

4

0251050

Rana barbica

4

4

0251060

Rukvica/rukola

4

4

0251070

Ogrščica

4

4

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

4

4

0251990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobni listi

0,01  ((*))

15

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

4

0252010

Špinača

0,9

0252020

Tolščakovke

4

0252030

Listi blitve

1,5

0252990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

Trtni listi in listi podobnih vrst

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

Vodna kreša

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

25

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

Vitlof

0,01  ((*))

0,06

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,15

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

Zelišča in užitni cvetovi

0,02  ((*))

40

50

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

30

4

0256010

Prava krebuljica

4

0256020

Drobnjak

4

0256030

Listi zelene

4

0256040

Peteršilj

4

0256050

Žajbelj

4

0256060

Rožmarin

4

0256070

Materina dušica

4

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

80

0256090

Lovorovi listi

4

0256100

Pehtran

4

0256990

Drugo (2)

4

0260000

Stročnice

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0260010

Fižol (s stroki)

2

15

0,7 (+)

1

2

0,05

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0,08

0,01  ((*))

0,05

0,01  ((*))

0,3

0,02  ((*))

0260030

Grah (s stroki)

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

2

0,02  ((*))

0260040

Grah (brez strokov)

0,08

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,3

0,3

0,02  ((*))

0260050

Leča

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0260990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270000

Stebelna zelenjava

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0270010

Šparglji/beluši

0,02  ((*))

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270020

Kardij

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270030

Belušna zelena

30

0,01  ((*))

20

0,02  ((*))

0270040

Sladki komarček

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270050

Artičoke

4

0,01  ((*))

0,3

0,02  ((*))

0270060

Por

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,05

0270070

Rabarbara

2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270080

Bambusovi vršički

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270090

Palmovi srčki

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0270990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0300000

STROČNICE

0,04

0,2

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0300010

Fižol

0,5

0300020

Leča

0,01  ((*))

0300030

Grah

5

0300040

Bel volčji bob

0,01  ((*))

0300990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0401000

Semena oljnic

0,02  ((*))

0401010

Lanena semena

0,05

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,03

0401030

Mak

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401040

Sezamova semena

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401050

Sončnična semena

3

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401060

Semena oljne ogrščice

0,08

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401070

Soja

0,08

0,3

0,04

0,01  ((*))

(+)

0401080

Gorčična semena

0,05

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401090

Bombaževo seme

0,3

0,02  ((*))

0,02  ((*))

7

(+)

0401100

Bučna semena

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401110

Semena navadnega rumenika

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401120

Semena borage

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401130

Seme navadnega rička

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401140

Konopljina semena

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401150

Semena kloščevca

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0401990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0402000

Plodovi oljnic

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0,06 (+)

0402020

Koščice oljne palme

0,02  ((*))

0402030

Plodovi oljne palme

0,02  ((*))

0402040

Kapokovec

0,02  ((*))

0402990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0500000

ŽITA

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0500010

Ječmen

1,5

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500020

Ajda in druga neprava žita

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500030

Koruza

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

(+)

0500040

Proso

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500050

Oves

0,4

4

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500060

Riž

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

(+)

0500070

Rž

0,05

0,5

0,6

0,01  ((*))

0500080

Sirek

2

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0500090

Pšenica

0,3

0,5

0,6

0,01  ((*))

0500990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,1  ((*))

0610000

Čaji

0,05  ((*))

0,1  ((*))

8

0,05  ((*))

80

0620000

Kavna zrna

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,15

0630000

Zeliščni čaji

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

Cvetovi

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

Listi in zelišča

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

Korenine

0,9

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

(+)

1,5 (+)

0633020

Ginseng

(+)

3 (+)

0633990

Drugo (2)

1,5 (+)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

Kateri koli drugi deli rastline

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0640000

Kakavova zrna

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,06

0,05  ((*))

0650000

Rožiči

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0700000

HMELJ

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

15 (+)

0,05  ((*))

0,1  ((*))

90

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0840020

Ingver (10)

0840030

Kurkuma

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,05  ((*))

1,5 (+)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0850000

Brsti

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,1  ((*))

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0900010

Koren sladkorne pese

0,09 (+)

0,3

0900020

Sladkorni trs

0,01  ((*))

0,015

0900030

Koren cikorije

0,09 (+)

0,01  ((*))

0900990

Drugo (2)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

(+)

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

Prašiči

0,02  ((*))(+)

1011010

Mišičevje

0,8

(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1011020

Maščevje

2

(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1011030

Jetra

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011040

Ledvice

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

4

(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1011990

Drugo (2)

0,02  ((*))

(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

Govedo

1012010

Mišičevje

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1012020

Maščevje

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

(+)

1012030

Jetra

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

(+)

1012040

Ledvice

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

(+)

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1012990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

Ovce

1013010

Mišičevje

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1013020

Maščevje

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1013030

Jetra

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013040

Ledvice

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1013990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1014000

| d) | Koze |
| --- | --- |

d)

Koze

1014010

Mišičevje

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1014020

Maščevje

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3 (+)

1014030

Jetra

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014040

Ledvice

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2 (+)

1014990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

Enoprsti kopitarji

1015010

Mišičevje

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1015020

Maščevje

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3

(+)

1015030

Jetra

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

(+)

1015040

Ledvice

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

(+)

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1015990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

Perutnina

0,02  ((*))(+)

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1016010

Mišičevje

0,02  ((*))

(+)

0,02  ((*))

(+)

1016020

Maščevje

0,05

(+)

0,02  ((*))

(+)

(+)

1016030

Jetra

0,05

(+)

0,2

(+)

(+)

1016040

Ledvice

0,02  ((*))

0,2

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,05

(+)

0,2

1016990

Drugo (2)

0,02  ((*))

(+)

0,02  ((*))

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

Druge gojene kopenske živali

1017010

Mišičevje

0,8

0,02  ((*))(+)

0,015

0,02

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1017020

Maščevje

2

0,02  ((*))(+)

0,015

0,2

0,02  ((*))

0,02

0,3

1017030

Jetra

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017040

Ledvice

4

0,05 (+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

4

0,02  ((*))(+)

0,02

0,8

0,1

0,01  ((*))

0,2

1017990

Drugo (2)

0,02  ((*))

0,02  ((*))(+)

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

1020000

Mleko

0,2

0,02  ((*))(+)

0,01  ((*))

0,015

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,05 (+)

0,02  ((*))

1020010

Govedo

(+)

(+)

1020020

Ovce

(+)

(+)

1020030

Koze

(+)

(+)

1020040

Konji

(+)

1020990

Drugo (2)

(+)

1030000

Ptičja jajca

0,05

0,02  ((*))(+)

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))(+)

0,02  ((*))

1030010

Kokoši

(+)

(+)

(+)

1030020

Race

(+)

(+)

(+)

1030030

Gosi

(+)

(+)

(+)

1030040

Prepelice

(+)

(+)

(+)

1030990

Drugo (2)

(+)

(+)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

0,05  ((*))

1050000

Dvoživke in plazilci

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,02  ((*))

0,02  ((*))

0,05  ((*))

0,01  ((*))

0,02

0,01  ((*))

0,02  ((*))

0,01  ((*))

0,01  ((*))

0,02  ((*))

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

Biksafen (R) (F)

(R) Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: biksafen – oznaka 1000000 razen 1040000: vsota biksafena in desmetil biksafena, izražena kot biksafen

(F) Topen v maščobi

MRL določena glede na kmetijske rastline, ki sledijo v kolobarju.

0213010 Rdeča pesa

0213020 Korenje

0213030 Gomoljna zelena

0213040 Hren

0213050 Topinambur/laška repa

0213060 Pastinak

0213070 Koren peteršilja

0213080 Redkev

0213090 Beli koren/porovolistna kozja brada

0213100 Podzemna koleraba

0213110 Repa

0633010 Zdravilna špajka, baldrijan

0633020 Ginseng

0900010 Koren sladkorne pese

0900030 Koren cikorije

Ciprodinil (R) (F)

(R) Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: ciprodinil – oznaka 1000000 razen 1020000, 1040000: ciprodinil (vsota ciprodinila in CGA 304075 (prostega), izražena kot ciprodinil)\n\rCiprodinil-1020000: ciprodinil (vsota ciprodinila in CGA 304075 (prostega in konjugiranega), izražena kot ciprodinil)

(F) Topen v maščobi

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o analiznih in/ali potrditvenih metodah navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 14. marca 2017, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0120010 Mandeljni

0633000 (c) Korenine

0633010 Zdravilna špajka, baldrijan

0633020 Ginseng

0633990 Drugo (2)

0840010 Sladki koren (likviricija)

0840030 Kurkuma

0840990 Drugo (2)

1000000 PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000 Proizvodi iz naslednjih živali

1011000 (a) Prašiči

1011010 Mišičevje

1011020 Maščevje

1011030 Jetra

1011040 Ledvice

1011050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1011990 Drugo (2)

1012000 (b) Govedo

1012010 Mišičevje

1012020 Maščevje

1012030 Jetra

1012040 Ledvice

1012050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1012990 Drugo (2)

1013000 (c) Ovce

1013010 Mišičevje

1013020 Maščevje

1013030 Jetra

1013040 Ledvice

1013050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1013990 Drugo (2)

1014000 (d) Koze

1014010 Mišičevje

1014020 Maščevje

1014030 Jetra

1014040 Ledvice

1014050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1014990 Drugo (2)

1015000 (e) Enoprsti kopitarji

1015010 Mišičevje

1015020 Maščevje

1015030 Jetra

1015040 Ledvice

1015050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1015990 Drugo (2)

1016000 (f) Perutnina

1016010 Mišičevje

1016020 Maščevje

1016030 Jetra

1016050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1016990 Drugo (2)

1017000 (g) Druge gojene kopenske živali

1017010 Mišičevje

1017020 Maščevje

1017030 Jetra

1017040 Ledvice

1017050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1017990 Drugo (2)

1020000 Mleko

1020010 Govedo

1020020 Ovce

1020030 Koze

1030000 Ptičja jajca

1030010 Kokoši

1030020 Race

1030030 Gosi

1030040 Prepelice

1030990 Drugo (2)

Fenheksamid (F)

(F) Topen v maščobi

Fenpikoksamid (R) (F)

(R) Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: fenpikoksamid – oznaka 1000000 razen 1040000: X12326349, izražen kot fenpikoksamid

(F) Topen v maščobi

Fenpiroksimat (R) (F) (A)

(R) Opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: fenpiroksimat – oznake 1012030, 1012040, 1013030, 1013040, 1014030, 1014040, 1015030, 1015040, 1017030, 1017040: fenpiroksimat (metabolit M-3, izražen kot fenpiroksimat (F))

(F) Topen v maščobi

(A) (A) Referenčni laboratoriji EU so ugotovili, da referenčni standard za metabolit M-3 komercialno ni dostopen. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala komercialno dostopnost referenčnega standarda iz prvega stavka do 7. aprila 2018, če pa navedeni referenčni standard do navedenega datuma ni komercialno dostopen, ga bo štela za nedostopnega.

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov in naravi ostankov v predelanih proizvodih navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 7. aprila 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0110000 Citrusi

0110010 Grenivke

0110020 Pomaranče

0110030 Limone

0110040 Limete

0110050 Mandarine

0110990 Drugo (2)

0130010 Jabolka

0130020 Hruške

0140010 Marelice

0140020 Češnje

0140040 Slive

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o naravi ostankov v predelanih proizvodih navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 7. aprila 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0130030 Kutine

0130040 Nešplje

0130050 Japonske nešplje

0140030 Breskve

0151010 Namizno grozdje

0151020 Vinsko grozdje

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o metabolizmu kmetijskih rastlin, ki sledijo v kolobarju, in naravi ostankov v predelanih proizvodih navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 7. aprila 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0153010 Robide

0153030 Maline (rdeče in rumene)

0154010 Borovnice

0154030 Ribez (črni, rdeči in beli)

0154040 Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0154050 Šipek

0154060 Murve (črne in bele)

0154070 Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0154080 Bezgove jagode

0260010 Fižol (s stroki)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov, metabolizmu kmetijskih rastlin, ki sledijo v kolobarju, in naravi ostankov v predelanih proizvodih navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 7. aprila 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0153020 Ostrožnice

0154020 Ameriške brusnice

0231020 Paprika

0232010 Kumare

0232020 Kumarice za vlaganje

0232030 Bučke

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o metabolizmu, analiznih metodah, metabolizmu kmetijskih rastlin, ki sledijo v kolobarju, in naravi ostankov v predelanih proizvodih navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 7. aprila 2019, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0700000 HMELJ

Izoksaflutol (vsota izoksaflutola in njegovega metabolita diketonitrila, izražena kot izoksaflutol)

(O) RPA 202248 je 2-ciano-3-ciklopropil-1-(2-metilsulfonil-4-trifluorometilfenil) propan-1,3-dion. RPA 203328 je 2-metansulfonil-4-trifluorometilbenzojska kislina.

Mandipropamid (vsa razmerja sestavnih izomerov)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 11. julija 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0220020 Čebula

0220040 Spomladanska čebula in zimski luk

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 11. julija 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0231010 Paradižnik

0232030 Bučke

Metoksifenozid (F)

(F) Topen v maščobi

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 1. julija 2017, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0231030 Jajčevci

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o analiznih metodah navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če so predložene do 1. julija 2017, če pa navedene informacije do navedenega datuma niso predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

1011000 (a) Prašiči

1011010 Mišičevje

1011020 Maščevje

1011030 Jetra

1011040 Ledvice

1011050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1011990 Drugo (2)

1012000 (b) Govedo

1012010 Mišičevje

1012020 Maščevje

1012030 Jetra

1012040 Ledvice

1012050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1012990 Drugo (2)

1013000 (c) Ovce

1013010 Mišičevje

1013020 Maščevje

1013030 Jetra

1013040 Ledvice

1013050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1013990 Drugo (2)

1014000 (d) Koze

1014010 Mišičevje

1014020 Maščevje

1014030 Jetra

1014040 Ledvice

1014050 Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1014990 Drugo (2)

1016010 Mišičevje

1016020 Maščevje

1016030 Jetra

1020000 Mleko

1020010 Govedo

1020020 Ovce

1020030 Koze

1020040 Konji

1020990 Drugo (2)

1030000 Ptičja jajca

1030010 Kokoši

1030020 Race

1030030 Gosi

1030040 Prepelice

1030990 Drugo (2)

Spinetoram (vsota spinetorama-J in spinetorama-L) (F) (A)

(F) Topen v maščobi

Referenčni laboratoriji EU so za referenčni standard za spinetoram-J in spinetoram-L navedli, da komercialno ni dostopen. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala komercialno dostopnost referenčnega standarda iz prvega stavka do 7. julija 2022, če pa navedeni referenčni standard do navedenega datuma ni komercialno dostopen, ga bo štela za nedostopnega.

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o analiznih metodah navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 2. junija 2025, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0120010 Mandeljni

0120020 Brazilski oreški

0120030 Indijski orehi

0120040 Kostanj

0120050 Kokosovi orehi

0120060 Lešniki

0120070 Oreški makadamije

0120080 Pekani

0120090 Pinjole

0120100 Pistacije

0120110 Orehi

0161030 Namizne olive

0401070 Soja

0401090 Bombaževo seme

0402010 Olive za proizvodnjo olja

0500030 Koruza

0500060 Riž

1012020 Maščevje

1012030 Jetra

1012040 Ledvice

1015020 Maščevje

1015030 Jetra

1015040 Ledvice

1016020 Maščevje

1016030 Jetra

1030010 Kokoši

1030020 Race

1030030 Gosi

1030040 Prepelice

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 2. junija 2025, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0130010 Jabolka

0130020 Hruške

0130030 Kutine

0130040 Nešplje

0130050 Japonske nešplje

0140010 Marelice

0151010 Namizno grozdje

0151020 Vinsko grozdje

0153010 Robide

0153020 Ostrožnice

0154020 Ameriške brusnice

0154040 Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0154050 Šipek

0154060 Murve (črne in bele)

0154070 Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0154080 Bezgove jagode“

---

((*))  Označuje spodnjo mejo analiznega določanja.

(*)

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.

1

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/65

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1070

z dne 1. junija 2023

o tehničnih zahtevah za razvoj, vzdrževanje in uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo in shranjevanje informacij na podlagi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 8(1), točka (b), in člena 17 ter člena 50(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 (v nadaljnjem besedilu: zakonik) določa, da se vsa izmenjava informacij, kot so deklaracije, zahtevki ali odločbe, med carinskimi organi držav članic ter med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi držav članic ter shranjevanje takšnih informacij, kot to zahteva carinska zakonodaja Unije, izvaja z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 (v nadaljnjem besedilu: zakonik) določa, da se vsa izmenjava informacij, kot so deklaracije, zahtevki ali odločbe, med carinskimi organi držav članic ter med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi držav članic ter shranjevanje takšnih informacij, kot to zahteva carinska zakonodaja Unije, izvaja z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov.

| (2) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2151 (2) vzpostavlja delovni program za izvajanje elektronskih sistemov, potrebnih za uporabo zakonika, ki bodo razviti prek projektov iz oddelka II Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2151 (2) vzpostavlja delovni program za izvajanje elektronskih sistemov, potrebnih za uporabo zakonika, ki bodo razviti prek projektov iz oddelka II Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (3) | Določiti bi bilo treba pomembne tehnične zahteve za delovanje elektronskih sistemov, na primer za razvoj, testiranje, uvedbo, vzdrževanje in njihove spremembe. Določiti bi bilo treba tudi zahteve glede varstva podatkov, njihovega posodabljanja, omejitve obdelave podatkov ter lastništva in varnosti sistemov. |
| --- | --- |

(3)

Določiti bi bilo treba pomembne tehnične zahteve za delovanje elektronskih sistemov, na primer za razvoj, testiranje, uvedbo, vzdrževanje in njihove spremembe. Določiti bi bilo treba tudi zahteve glede varstva podatkov, njihovega posodabljanja, omejitve obdelave podatkov ter lastništva in varnosti sistemov.

| (4) | Za zaščito pravic in interesov Unije, držav članic in gospodarskih subjektov je treba določiti postopkovna pravila in zagotoviti alternativne rešitve, ki se bodo izvajale v primeru začasne odpovedi elektronskih sistemov. |
| --- | --- |

(4)

Za zaščito pravic in interesov Unije, držav članic in gospodarskih subjektov je treba določiti postopkovna pravila in zagotoviti alternativne rešitve, ki se bodo izvajale v primeru začasne odpovedi elektronskih sistemov.

| (5) | Namen portala Evropske unije za gospodarske subjekte, kot je bil prvotno razvit prek projektov pooblaščenih gospodarskih subjektov, evropskih zavezujočih tarifnih informacij in informacijskih listov (INF) za posebne postopke (INF SP) v okviru carinskega zakonika Unije, je zagotoviti enotno točko za dostop za gospodarske subjekte in druge osebe ter dostop do posebnih portalov za gospodarske subjekte, razvitih za njihove povezane sisteme. |
| --- | --- |

(5)

Namen portala Evropske unije za gospodarske subjekte, kot je bil prvotno razvit prek projektov pooblaščenih gospodarskih subjektov, evropskih zavezujočih tarifnih informacij in informacijskih listov (INF) za posebne postopke (INF SP) v okviru carinskega zakonika Unije, je zagotoviti enotno točko za dostop za gospodarske subjekte in druge osebe ter dostop do posebnih portalov za gospodarske subjekte, razvitih za njihove povezane sisteme.

| (6) | Namen sistema carinskih odločb, ki se razvija prek projekta carinskih odločb v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je uskladitev postopkov v zvezi z zahtevki za carinske odločbe, sprejemanjem odločb in upravljanjem odločb v vsej Uniji samo z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov. Zato je treba določiti pravila, ki bodo urejala ta elektronski sistem. Področje uporabe sistema bi bilo treba določiti na podlagi carinskih odločb, za katere bodo vloženi zahtevki prek sistema in ki se bodo prek njega sprejemale in upravljale. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za skupne komponente sistema (portal EU za gospodarske subjekte, osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb in referenčne storitve za uporabnike) ter za nacionalne komponente sistema (nacionalni portali za gospodarske subjekte in nacionalni sistemi za upravljanje carinskih odločb), in sicer z opredelitvijo njihovih funkcij in medsebojnih povezav. |
| --- | --- |

(6)

Namen sistema carinskih odločb, ki se razvija prek projekta carinskih odločb v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je uskladitev postopkov v zvezi z zahtevki za carinske odločbe, sprejemanjem odločb in upravljanjem odločb v vsej Uniji samo z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov. Zato je treba določiti pravila, ki bodo urejala ta elektronski sistem. Področje uporabe sistema bi bilo treba določiti na podlagi carinskih odločb, za katere bodo vloženi zahtevki prek sistema in ki se bodo prek njega sprejemale in upravljale. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za skupne komponente sistema (portal EU za gospodarske subjekte, osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb in referenčne storitve za uporabnike) ter za nacionalne komponente sistema (nacionalni portali za gospodarske subjekte in nacionalni sistemi za upravljanje carinskih odločb), in sicer z opredelitvijo njihovih funkcij in medsebojnih povezav.

| (7) | S sistemom enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa, razvitim prek projekta neposrednega dostopa gospodarskih subjektov do evropskih informacijskih sistemov (enotno upravljanje uporabnikov in digitalni podpis) iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, naj bi se upravljal proces avtentikacije in preverjanja dostopa za gospodarske subjekte in druge osebe. Določiti je treba podrobna pravila glede obsega uporabe in lastnosti sistema z opredelitvijo različnih komponent sistema (skupnih in nacionalnih), njihovih funkcij in medsebojnih povezav. |
| --- | --- |

(7)

S sistemom enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa, razvitim prek projekta neposrednega dostopa gospodarskih subjektov do evropskih informacijskih sistemov (enotno upravljanje uporabnikov in digitalni podpis) iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, naj bi se upravljal proces avtentikacije in preverjanja dostopa za gospodarske subjekte in druge osebe. Določiti je treba podrobna pravila glede obsega uporabe in lastnosti sistema z opredelitvijo različnih komponent sistema (skupnih in nacionalnih), njihovih funkcij in medsebojnih povezav.

| (8) | Namen sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, nadgrajenega prek projekta zavezujočih tarifnih informacij v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je uskladitev postopkov v zvezi z zahtevki za odločbe glede zavezujočih tarifnih informacij ter sprejemanjem in upravljanjem teh odločb z zahtevami zakonika, pri čemer se uporabljajo samo tehnike elektronske obdelave podatkov. Zato je treba določiti pravila, ki bodo urejala ta sistem. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za skupne komponente sistema (portal EU za gospodarske subjekte, osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij in spremljanje uporabe zavezujočih tarifnih informacij) ter za nacionalne komponente sistema (nacionalni portal za gospodarske subjekte in nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij), in sicer z opredelitvijo njihovih funkcij in medsebojnih povezav. Poleg tega je namen projekta olajšati spremljanje obvezne uporabe zavezujočih tarifnih informacij ter spremljanje in upravljanje podaljšane uporabe zavezujočih tarifnih informacij. |
| --- | --- |

(8)

Namen sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, nadgrajenega prek projekta zavezujočih tarifnih informacij v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je uskladitev postopkov v zvezi z zahtevki za odločbe glede zavezujočih tarifnih informacij ter sprejemanjem in upravljanjem teh odločb z zahtevami zakonika, pri čemer se uporabljajo samo tehnike elektronske obdelave podatkov. Zato je treba določiti pravila, ki bodo urejala ta sistem. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za skupne komponente sistema (portal EU za gospodarske subjekte, osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij in spremljanje uporabe zavezujočih tarifnih informacij) ter za nacionalne komponente sistema (nacionalni portal za gospodarske subjekte in nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij), in sicer z opredelitvijo njihovih funkcij in medsebojnih povezav. Poleg tega je namen projekta olajšati spremljanje obvezne uporabe zavezujočih tarifnih informacij ter spremljanje in upravljanje podaljšane uporabe zavezujočih tarifnih informacij.

| (9) | Namen sistema registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI), nadgrajenega prek projekta sistema registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI 2) v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je nadgradnja obstoječega vseevropskega sistema EORI, ki omogoča registracijo in identifikacijo gospodarskih subjektov Unije in gospodarskih subjektov tretjih držav ter drugih oseb za namene uporabe carinske zakonodaje Unije. Zato je treba določiti pravila, ki urejajo sistem, tako da se določijo komponente (osrednji sistem EORI in nacionalni sistemi EORI) ter uporaba sistema EORI. |
| --- | --- |

(9)

Namen sistema registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI), nadgrajenega prek projekta sistema registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI 2) v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je nadgradnja obstoječega vseevropskega sistema EORI, ki omogoča registracijo in identifikacijo gospodarskih subjektov Unije in gospodarskih subjektov tretjih držav ter drugih oseb za namene uporabe carinske zakonodaje Unije. Zato je treba določiti pravila, ki urejajo sistem, tako da se določijo komponente (osrednji sistem EORI in nacionalni sistemi EORI) ter uporaba sistema EORI.

| (10) | Namen sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, nadgrajenega prek projekta pooblaščenih gospodarskih subjektov v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je izboljšanje poslovnih procesov v zvezi z zahtevki in dovoljenji pooblaščenih gospodarskih subjektov ter njihovega upravljanja. Namen sistema je tudi uvesti elektronski obrazec, ki se bo uporabljal za zahtevke in odločbe glede pooblaščenih gospodarskih subjektov, ter gospodarskim subjektom zagotoviti portal EU za gospodarske subjekte, prek katerega se bodo v elektronski obliki predložili zahtevki pooblaščenih gospodarskih subjektov in prejemale odločbe glede pooblaščenih gospodarskih subjektov. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za skupne komponente sistema. |
| --- | --- |

(10)

Namen sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, nadgrajenega prek projekta pooblaščenih gospodarskih subjektov v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je izboljšanje poslovnih procesov v zvezi z zahtevki in dovoljenji pooblaščenih gospodarskih subjektov ter njihovega upravljanja. Namen sistema je tudi uvesti elektronski obrazec, ki se bo uporabljal za zahtevke in odločbe glede pooblaščenih gospodarskih subjektov, ter gospodarskim subjektom zagotoviti portal EU za gospodarske subjekte, prek katerega se bodo v elektronski obliki predložili zahtevki pooblaščenih gospodarskih subjektov in prejemale odločbe glede pooblaščenih gospodarskih subjektov. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za skupne komponente sistema.

| (11) | Cilj sistema nadzora uvoza 2 (ICS2), kot je bil razvit prek projekta ICS2 iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je okrepiti zaščito in varnost blaga, ki vstopa v Unijo. Sistem podpira zbiranje podatkov o vstopni skupni deklaraciji od različnih gospodarskih subjektov in drugih oseb, ki delujejo v mednarodnih dobavnih verigah za blago. Namenjen je podpori vsem izmenjavam informacij v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za vstopno skupno deklaracijo med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami prek usklajenega vmesnika za gospodarske subjekte, ki je razvit kot skupna ali nacionalna aplikacija. Namenjen je tudi podpori, prek skupnega odložišča in povezanih procesov, skupnemu izvajanju analize varnostnih in varstvenih tveganj v realnem času s strani carinskih uradov prvega vstopa ter izmenjavi rezultatov analize tveganj med carinskimi organi držav članic preden blago zapusti tretjo državo in/ali preden prispe na carinsko območje Unije. Sistem podpira carinske ukrepe za obravnavo varnostnih in varstvenih tveganj, ugotovljenih po analizi tveganj, vključno s carinskimi kontrolami in izmenjavo rezultatov kontrol, ter po potrebi obveščanje gospodarskih subjektov in drugih oseb o nekaterih ukrepih, ki jih morajo sprejeti za zmanjšanje tveganj. Sistem podpira Komisijo in carinske organe držav članic pri spremljanju in ocenjevanju izvajanja skupnih meril in standardov varnostnih in varstvenih tveganj ter kontrolnih ukrepov in prednostnih kontrolnih področij iz zakonika. |
| --- | --- |

(11)

Cilj sistema nadzora uvoza 2 (ICS2), kot je bil razvit prek projekta ICS2 iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je okrepiti zaščito in varnost blaga, ki vstopa v Unijo. Sistem podpira zbiranje podatkov o vstopni skupni deklaraciji od različnih gospodarskih subjektov in drugih oseb, ki delujejo v mednarodnih dobavnih verigah za blago. Namenjen je podpori vsem izmenjavam informacij v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za vstopno skupno deklaracijo med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami prek usklajenega vmesnika za gospodarske subjekte, ki je razvit kot skupna ali nacionalna aplikacija. Namenjen je tudi podpori, prek skupnega odložišča in povezanih procesov, skupnemu izvajanju analize varnostnih in varstvenih tveganj v realnem času s strani carinskih uradov prvega vstopa ter izmenjavi rezultatov analize tveganj med carinskimi organi držav članic preden blago zapusti tretjo državo in/ali preden prispe na carinsko območje Unije. Sistem podpira carinske ukrepe za obravnavo varnostnih in varstvenih tveganj, ugotovljenih po analizi tveganj, vključno s carinskimi kontrolami in izmenjavo rezultatov kontrol, ter po potrebi obveščanje gospodarskih subjektov in drugih oseb o nekaterih ukrepih, ki jih morajo sprejeti za zmanjšanje tveganj. Sistem podpira Komisijo in carinske organe držav članic pri spremljanju in ocenjevanju izvajanja skupnih meril in standardov varnostnih in varstvenih tveganj ter kontrolnih ukrepov in prednostnih kontrolnih področij iz zakonika.

| (12) | Namen avtomatiziranega izvoznega sistema, kot je bil nadgrajen s projektom avtomatiziranega izvoznega sistema v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je nadgraditi obstoječi sistem nadzora izvoza, da bi se uskladil z novimi poslovnimi in podatkovnimi zahtevami iz zakonika. Sistem je namenjen tudi zagotavljanju vseh potrebnih funkcij in pokrivanju potrebnih vmesnikov s podpornimi sistemi, in sicer z novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom in sistemom za nadzor gibanja trošarin. Poleg tega avtomatizirani izvozni sistem podpira izvajanje funkcij centraliziranega carinjenja pri izvozu. Ker je avtomatizirani izvozni sistem decentraliziran sistem, je treba določiti pravila z določitvijo komponent in uporabe sistema. |
| --- | --- |

(12)

Namen avtomatiziranega izvoznega sistema, kot je bil nadgrajen s projektom avtomatiziranega izvoznega sistema v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je nadgraditi obstoječi sistem nadzora izvoza, da bi se uskladil z novimi poslovnimi in podatkovnimi zahtevami iz zakonika. Sistem je namenjen tudi zagotavljanju vseh potrebnih funkcij in pokrivanju potrebnih vmesnikov s podpornimi sistemi, in sicer z novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom in sistemom za nadzor gibanja trošarin. Poleg tega avtomatizirani izvozni sistem podpira izvajanje funkcij centraliziranega carinjenja pri izvozu. Ker je avtomatizirani izvozni sistem decentraliziran sistem, je treba določiti pravila z določitvijo komponent in uporabe sistema.

| (13) | Namen novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema, kot je bil nadgrajen s projektom novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema (NCTS) v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je nadgraditi obstoječo fazo 4 NCTS zaradi uskladitve z novimi poslovnimi in podatkovnimi zahtevami iz zakonika. Sistem je namenjen tudi zagotavljanju novih funkcij iz zakonika ter pokrivanju potrebnih vmesnikov s podpornimi sistemi in avtomatiziranim izvoznim sistemom. Ker je novi informacijsko podprti tranzitni sistem decentraliziran sistem, je treba določiti pravila z določitvijo komponent in uporabe sistema. |
| --- | --- |

(13)

Namen novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema, kot je bil nadgrajen s projektom novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema (NCTS) v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je nadgraditi obstoječo fazo 4 NCTS zaradi uskladitve z novimi poslovnimi in podatkovnimi zahtevami iz zakonika. Sistem je namenjen tudi zagotavljanju novih funkcij iz zakonika ter pokrivanju potrebnih vmesnikov s podpornimi sistemi in avtomatiziranim izvoznim sistemom. Ker je novi informacijsko podprti tranzitni sistem decentraliziran sistem, je treba določiti pravila z določitvijo komponent in uporabe sistema.

| (14) | Namen sistema INF SP, ki je bil razvit prek projekta informativnih listov (INF) za posebne postopke v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je razvoj novega vseevropskega sistema za podporo in poenostavitev postopkov za upravljanje s podatki INF in za elektronsko obdelavo podatkov INF na področju posebnih postopkov. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za določitev komponent sistema in njegove uporabe. |
| --- | --- |

(14)

Namen sistema INF SP, ki je bil razvit prek projekta informativnih listov (INF) za posebne postopke v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je razvoj novega vseevropskega sistema za podporo in poenostavitev postopkov za upravljanje s podatki INF in za elektronsko obdelavo podatkov INF na področju posebnih postopkov. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za določitev komponent sistema in njegove uporabe.

| (15) | Namen carinskega sistema za obvladovanje tveganja iz člena 36 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (3) je podpreti izmenjavo informacij o tveganju med carinskimi organi držav članic ter med njimi in Komisijo, da se podpre izvajanje skupnega okvira za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(15)

Namen carinskega sistema za obvladovanje tveganja iz člena 36 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (3) je podpreti izmenjavo informacij o tveganju med carinskimi organi držav članic ter med njimi in Komisijo, da se podpre izvajanje skupnega okvira za obvladovanje tveganja.

| (16) | Cilj sistema za centralizirano carinjenje za uvoz, kot je bil razvit s projektom centraliziranega carinjenja za uvoz v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je omogočiti, da se blago da v carinski postopek z uporabo centraliziranega carinjenja, s čimer se gospodarskim subjektom omogoči centralizacija njihovega poslovanja s carinskega vidika. Vključeni carinski uradi bi se morali usklajevati glede obdelave carinskih deklaracij in fizične sprostitve blaga. Ker je centralizirano carinjenje za uvoz decentraliziran sistem, je treba določiti pravila z določitvijo komponent in uporabe sistema. |
| --- | --- |

(16)

Cilj sistema za centralizirano carinjenje za uvoz, kot je bil razvit s projektom centraliziranega carinjenja za uvoz v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je omogočiti, da se blago da v carinski postopek z uporabo centraliziranega carinjenja, s čimer se gospodarskim subjektom omogoči centralizacija njihovega poslovanja s carinskega vidika. Vključeni carinski uradi bi se morali usklajevati glede obdelave carinskih deklaracij in fizične sprostitve blaga. Ker je centralizirano carinjenje za uvoz decentraliziran sistem, je treba določiti pravila z določitvijo komponent in uporabe sistema.

| (17) | Cilj sistema registriranih izvoznikov (REX) iz členov 68 do 93 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 je izvoznikom, registriranim v Uniji in nekaterih tretjih državah, s katerimi ima Unija sklenjeno preferencialno ureditev, omogočiti, da sami potrjujejo poreklo svojega blaga. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za določitev komponent sistema in njihove uporabe. V sistemu REX se izvoznikom informacije iz člena 13 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in člena 15 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5) zagotovijo z obvestilom, ki se priloži zahtevku za registriranega izvoznika, pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, glede obdelav njihovih osebnih podatkov v zvezi z njihovim zahtevkom za registracijo pa se izvajajo v skladu s poglavjem III uredb (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(17)

Cilj sistema registriranih izvoznikov (REX) iz členov 68 do 93 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 je izvoznikom, registriranim v Uniji in nekaterih tretjih državah, s katerimi ima Unija sklenjeno preferencialno ureditev, omogočiti, da sami potrjujejo poreklo svojega blaga. Določiti bi bilo treba podrobna pravila za določitev komponent sistema in njihove uporabe. V sistemu REX se izvoznikom informacije iz člena 13 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in člena 15 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5) zagotovijo z obvestilom, ki se priloži zahtevku za registriranega izvoznika, pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, glede obdelav njihovih osebnih podatkov v zvezi z njihovim zahtevkom za registracijo pa se izvajajo v skladu s poglavjem III uredb (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725.

| (18) | Namen sistema dokazil o statusu Unije, oblikovanega v okviru projekta dokazil o statusu Unije v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je vzpostavitev novega vseevropskega sistema za shranjevanje, upravljanje in pridobivanje dokazil o statusu Unije v obliki dokumentov T2L/T2LF in carinskega blagovnega manifesta. |
| --- | --- |

(18)

Namen sistema dokazil o statusu Unije, oblikovanega v okviru projekta dokazil o statusu Unije v okviru carinskega zakonika Unije iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je vzpostavitev novega vseevropskega sistema za shranjevanje, upravljanje in pridobivanje dokazil o statusu Unije v obliki dokumentov T2L/T2LF in carinskega blagovnega manifesta.

| (19) | Sistem nadzora, nadgrajen s projektom Nadzor 3 v okviru carinskega zakonika Unije (SURV3) iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je namenjen nadgradnji sistema Nadzor 2+, da se zagotovi njegova uskladitev z zahtevami carinskega zakonika Unije, kot sta standardna izmenjava informacij z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov ter vzpostavitev funkcij, potrebnih za obdelavo in analizo celotnega nabora podatkov o nadzoru, pridobljenih od držav članic. Sistem nadzora, ki je na voljo Komisiji in državam članicam, vključuje tudi zmogljivosti za podatkovno rudarjenje in funkcije poročanja. |
| --- | --- |

(19)

Sistem nadzora, nadgrajen s projektom Nadzor 3 v okviru carinskega zakonika Unije (SURV3) iz Izvedbenega sklepa (EU) 2019/2151, je namenjen nadgradnji sistema Nadzor 2+, da se zagotovi njegova uskladitev z zahtevami carinskega zakonika Unije, kot sta standardna izmenjava informacij z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov ter vzpostavitev funkcij, potrebnih za obdelavo in analizo celotnega nabora podatkov o nadzoru, pridobljenih od držav članic. Sistem nadzora, ki je na voljo Komisiji in državam članicam, vključuje tudi zmogljivosti za podatkovno rudarjenje in funkcije poročanja.

| (20) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/414 (6) določa tehnične zahteve za razvoj, vzdrževanje in uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo in shranjevanje informacij na podlagi zakonika. Glede na število sprememb navedene uredbe, ki bi bile potrebne, da bi se upoštevalo dejstvo, da so ali bodo začeli delovati sistem REX, sistem dokazil o statusu Unije in SURV3, in zaradi jasnosti bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2021/414 razveljaviti in nadomestiti z novo izvedbeno uredbo. |
| --- | --- |

(20)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/414 (6) določa tehnične zahteve za razvoj, vzdrževanje in uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo in shranjevanje informacij na podlagi zakonika. Glede na število sprememb navedene uredbe, ki bi bile potrebne, da bi se upoštevalo dejstvo, da so ali bodo začeli delovati sistem REX, sistem dokazil o statusu Unije in SURV3, in zaradi jasnosti bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2021/414 razveljaviti in nadomestiti z novo izvedbeno uredbo.

| (21) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov. Če je zaradi uporabe carinske zakonodaje Unije potrebna obdelava osebnih podatkov v elektronskih sistemih, morajo biti ti podatki obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725. Osebni podatki gospodarskih subjektov in drugih oseb, ki se obdelujejo z elektronskimi sistemi, so omejeni na nabor podatkov iz Priloge A, naslov I, poglavje 1, tabela z naslovom Podatkovne skupine, skupina 3 (udeleženci); Priloge A, naslov I, poglavje 2, skupina 3 (udeleženci); Priloge B, naslov II, skupina 13 (udeleženci) ter Priloge 12-01 k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (7). |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov. Če je zaradi uporabe carinske zakonodaje Unije potrebna obdelava osebnih podatkov v elektronskih sistemih, morajo biti ti podatki obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725. Osebni podatki gospodarskih subjektov in drugih oseb, ki se obdelujejo z elektronskimi sistemi, so omejeni na nabor podatkov iz Priloge A, naslov I, poglavje 1, tabela z naslovom Podatkovne skupine, skupina 3 (udeleženci); Priloge A, naslov I, poglavje 2, skupina 3 (udeleženci); Priloge B, naslov II, skupina 13 (udeleženci) ter Priloge 12-01 k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (7).

| (22) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(22)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725.

| (23) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za naslednje osrednje sisteme, razvite ali nadgrajene prek naslednjih projektov iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/2151:

| (a) | sistem carinskih odločb, razvit prek projekta carinskih odločb v okviru carinskega zakonika Unije (v nadaljnjem besedilu: zakonik ali carinski zakonik Unije); |
| --- | --- |

(a)

sistem carinskih odločb, razvit prek projekta carinskih odločb v okviru carinskega zakonika Unije (v nadaljnjem besedilu: zakonik ali carinski zakonik Unije);

| (b) | sistem enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa, razvit prek projekta neposrednega dostopa gospodarskih subjektov do evropskih informacijskih sistemov (enotno upravljanje uporabnikov in digitalni podpis); |
| --- | --- |

(b)

sistem enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa, razvit prek projekta neposrednega dostopa gospodarskih subjektov do evropskih informacijskih sistemov (enotno upravljanje uporabnikov in digitalni podpis);

| (c) | sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij, nadgrajen prek projekta zavezujočih tarifnih informacij v okviru carinskega zakonika Unije; |
| --- | --- |

(c)

sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij, nadgrajen prek projekta zavezujočih tarifnih informacij v okviru carinskega zakonika Unije;

| (d) | sistem registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI), nadgrajen v skladu z zahtevami zakonika prek projekta EORI 2; |
| --- | --- |

(d)

sistem registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI), nadgrajen v skladu z zahtevami zakonika prek projekta EORI 2;

| (e) | sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov, nadgrajen v skladu z zahtevami zakonika prek projekta nadgradnje sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(e)

sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov, nadgrajen v skladu z zahtevami zakonika prek projekta nadgradnje sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov.

| (f) | sistem nadzora uvoza 2 (ICS2), razvit prek projekta ICS2; |
| --- | --- |

(f)

sistem nadzora uvoza 2 (ICS2), razvit prek projekta ICS2;

| (g) | sistem informativnih listov (INF) za posebne postopke (INF SP), razvit prek projekta informativnih listov (INF) za posebne postopke v okviru carinskega zakonika Unije; |
| --- | --- |

(g)

sistem informativnih listov (INF) za posebne postopke (INF SP), razvit prek projekta informativnih listov (INF) za posebne postopke v okviru carinskega zakonika Unije;

| (h) | sistem registriranih izvoznikov (sistem REX), razvit v okviru projekta REX v okviru carinskega zakonika Unije; |
| --- | --- |

(h)

sistem registriranih izvoznikov (sistem REX), razvit v okviru projekta REX v okviru carinskega zakonika Unije;

| (i) | sistem dokazil o statusu Unije, razvit v okviru projekta dokazil o statusu Unije v okviru carinskega zakonika Unije; |
| --- | --- |

(i)

sistem dokazil o statusu Unije, razvit v okviru projekta dokazil o statusu Unije v okviru carinskega zakonika Unije;

| (j) | sistem nadzora, razvit v okviru projekta Nadzor 3 (SURV3) v okviru carinskega zakonika Unije. |
| --- | --- |

(j)

sistem nadzora, razvit v okviru projekta Nadzor 3 (SURV3) v okviru carinskega zakonika Unije.

2.   Ta uredba se uporablja za naslednje decentralizirane sisteme, razvite ali nadgrajene prek naslednjih projektov iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/2151:

| (a) | avtomatizirani izvozni sistem, razvit v skladu z zahtevami zakonika prek projekta avtomatiziranega izvoznega sistema; |
| --- | --- |

(a)

avtomatizirani izvozni sistem, razvit v skladu z zahtevami zakonika prek projekta avtomatiziranega izvoznega sistema;

| (b) | novi informacijsko podprti tranzitni sistem, nadgrajen v skladu z zahtevami zakonika prek projekta nadgradnje novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

novi informacijsko podprti tranzitni sistem, nadgrajen v skladu z zahtevami zakonika prek projekta nadgradnje novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema;

| (c) | sistem za centralizirano carinjenje za uvoz, razvit prek projekta centraliziranega carinjenja za uvoz v okviru carinskega zakonika Unije. |
| --- | --- |

(c)

sistem za centralizirano carinjenje za uvoz, razvit prek projekta centraliziranega carinjenja za uvoz v okviru carinskega zakonika Unije.

3.   Ta uredba se uporablja tudi za naslednja osrednja sistema:

| (a) | carinski portal Evropske unije za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

carinski portal Evropske unije za gospodarske subjekte;

| (b) | carinski sistem za obvladovanje tveganja iz člena 36 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(b)

carinski sistem za obvladovanje tveganja iz člena 36 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „skupna komponenta“ pomeni komponento elektronskega sistema, razvito na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi učinkovitosti, varnosti in poenostavitve; |
| --- | --- |

(1)

„skupna komponenta“ pomeni komponento elektronskega sistema, razvito na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi učinkovitosti, varnosti in poenostavitve;

| (2) | „nacionalna komponenta“ pomeni komponento elektronskega sistema, razvito na nacionalni ravni, ki je na voljo v državi članici, ki jo je razvila ali je prispevala k njenemu skupnemu razvoju; |
| --- | --- |

(2)

„nacionalna komponenta“ pomeni komponento elektronskega sistema, razvito na nacionalni ravni, ki je na voljo v državi članici, ki jo je razvila ali je prispevala k njenemu skupnemu razvoju;

| (3) | „vseevropski sistem“ pomeni zbirko sodelujočih sistemov s pristojnostmi, porazdeljenimi med nacionalne uprave in Komisijo, razvitih v sodelovanju s Komisijo. |
| --- | --- |

(3)

„vseevropski sistem“ pomeni zbirko sodelujočih sistemov s pristojnostmi, porazdeljenimi med nacionalne uprave in Komisijo, razvitih v sodelovanju s Komisijo.

| (4) | „osrednji sistem“ pomeni vseevropski sistem, razvit na ravni Unije, sestavljen iz skupnih komponent, ki je na voljo vsem državam članicam in za katerega ni treba oblikovati nacionalne komponente; |
| --- | --- |

(4)

„osrednji sistem“ pomeni vseevropski sistem, razvit na ravni Unije, sestavljen iz skupnih komponent, ki je na voljo vsem državam članicam in za katerega ni treba oblikovati nacionalne komponente;

| (5) | „decentralizirani sistem“ pomeni vseevropski sistem, sestavljen iz skupnih in nacionalnih komponent, ki temeljijo na skupnih specifikacijah; |
| --- | --- |

(5)

„decentralizirani sistem“ pomeni vseevropski sistem, sestavljen iz skupnih in nacionalnih komponent, ki temeljijo na skupnih specifikacijah;

| (6) | „EU Login“ je storitev Komisije za avtentikacijo uporabnikov, ki pooblaščenim uporabnikom omogoča varen dostop do širokega nabora spletnih storitev Komisije. |
| --- | --- |

(6)

„EU Login“ je storitev Komisije za avtentikacijo uporabnikov, ki pooblaščenim uporabnikom omogoča varen dostop do širokega nabora spletnih storitev Komisije.

Člen 3

Kontaktne točke za elektronske sisteme

Komisija in države članice za vse elektronske sisteme iz člena 1 te uredbe določijo kontaktne točke za izmenjavo informacij, da se zagotovijo usklajen razvoj, delovanje in vzdrževanje teh elektronskih sistemov.

Podatke o teh kontaktnih točkah si izmenjujejo in se nemudoma obvestijo o kakršnih koli spremembah teh podatkov.

POGLAVJE II

PORTAL EU ZA GOSPODARSKE SUBJEKTE

Člen 4

Namen in struktura portala Evropske unije za gospodarske subjekte

Portal EU za gospodarske subjekte gospodarskim subjektom in drugim osebam zagotavlja enotno vstopno točko za dostop do posebnih portalov za gospodarske subjekte v okviru vseevropskih sistemov iz člena 6(1) te uredbe.

Člen 5

Avtentikacija in dostop do portala EU za gospodarske subjekte

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Da se omogočita avtentikacija carinskih zastopnikov in njihov dostop do portala EU za gospodarske subjekte, je treba njihovo pooblastilo za izvajanje te funkcije registrirati v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali v sistemu za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 20 te uredbe. Pooblastilo se ne registrira za namene dostopa do posebnega portala EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije iz člena 95 te uredbe ali za dostop do skupnega vmesnika za gospodarske subjekte za ICS2 iz člena 45 te uredbe.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 6

Uporaba portala EU za gospodarske subjekte

1.   Portal EU za gospodarske subjekte zagotavlja dostop do posebnih portalov za gospodarske subjekte v okviru vseevropskih sistemov evropskih zavezujočih tarifnih informacij, pooblaščenih gospodarskih subjektov, INF, REX in dokazila o statusu Unije iz členov 24, 38, 67, 82 oziroma 95 te uredbe ter do skupnega vmesnika za gospodarske subjekte za ICS2 iz člena 45 te uredbe.

2.   Portal EU za gospodarske subjekte se uporablja za izmenjavo informacij med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami o zahtevah, zahtevkih, dovoljenjih in odločbah v zvezi z evropskimi zavezujočimi tarifnimi informacijami, pooblaščenimi gospodarskimi subjekti, INF, sistemom REX in dokazili o statusu Unije.

3.   Portal EU za gospodarske subjekte se lahko uporablja za izmenjavo informacij med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami o vstopnih skupnih deklaracijah in po potrebi njihovih spremembah, izdanih napotitvah in razveljavitvi v zvezi s sistemom ICS2.

POGLAVJE III

SISTEM CARINSKIH ODLOČB

Člen 7

Namen in struktura sistema carinskih odločb

1.   Sistem carinskih odločb omogoča komunikacijo med Komisijo, carinskimi organi držav članic, gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene predložitve in obdelave zahtevkov in odločb iz člena 8(1) te uredbe ter upravljanje odločb v zvezi z dovoljenji, tj. spremembami, razveljavitvijo, preklici in zadržanji.

2.   Sistem carinskih odločb sestavljajo naslednje skupne komponente:

| (a) | portal EU za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

portal EU za gospodarske subjekte;

| (b) | osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb; |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb;

| (c) | referenčne storitve za uporabnike. |
| --- | --- |

(c)

referenčne storitve za uporabnike.

3.   Države članice lahko vzpostavijo naslednji nacionalni komponenti:

| (a) | nacionalni portal za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni portal za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalni sistem za upravljanje carinskih odločb. |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistem za upravljanje carinskih odločb.

Člen 8

Uporaba sistema carinskih odločb

1.   Sistem carinskih odločb se uporablja za predložitev in obdelavo zahtevkov za naslednja dovoljenja ter za upravljanje odločb v zvezi z zahtevki ali dovoljenji:

| (a) | dovoljenje za poenostavitev določanja zneskov, ki so del carinske vrednosti blaga, iz člena 73 zakonika; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenje za poenostavitev določanja zneskov, ki so del carinske vrednosti blaga, iz člena 73 zakonika;

| (b) | dovoljenje za podelitev splošnega zavarovanja iz člena 95 zakonika, vključno z morebitnim znižanjem ali opustitvijo; |
| --- | --- |

(b)

dovoljenje za podelitev splošnega zavarovanja iz člena 95 zakonika, vključno z morebitnim znižanjem ali opustitvijo;

| (c) | dovoljenje za odlog plačila plačljive dajatve iz člena 110 zakonika, kolikor se ne odobri za posamezno operacijo; |
| --- | --- |

(c)

dovoljenje za odlog plačila plačljive dajatve iz člena 110 zakonika, kolikor se ne odobri za posamezno operacijo;

| (d) | dovoljenje za upravljanje prostorov za začasno hrambo blaga iz člena 148 zakonika; |
| --- | --- |

(d)

dovoljenje za upravljanje prostorov za začasno hrambo blaga iz člena 148 zakonika;

| (e) | dovoljenje za vzpostavitev rednega ladijskega prevoza iz člena 120 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

(e)

dovoljenje za vzpostavitev rednega ladijskega prevoza iz člena 120 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

| (f) | dovoljenje za status pooblaščenega izdajatelja iz člena 128 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

(f)

dovoljenje za status pooblaščenega izdajatelja iz člena 128 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

| (g) | dovoljenje za redno uporabo poenostavljene deklaracije iz člena 166(2) zakonika; |
| --- | --- |

(g)

dovoljenje za redno uporabo poenostavljene deklaracije iz člena 166(2) zakonika;

| (h) | dovoljenje za centralizirano carinjenje iz člena 179 zakonika; |
| --- | --- |

(h)

dovoljenje za centralizirano carinjenje iz člena 179 zakonika;

| (i) | dovoljenje za vložitev carinske deklaracije v obliki vpisa podatkov v evidence deklaranta iz člena 182 zakonika, in sicer tudi za izvozni postopek; |
| --- | --- |

(i)

dovoljenje za vložitev carinske deklaracije v obliki vpisa podatkov v evidence deklaranta iz člena 182 zakonika, in sicer tudi za izvozni postopek;

| (j) | dovoljenje za samooceno iz člena 185 zakonika; |
| --- | --- |

(j)

dovoljenje za samooceno iz člena 185 zakonika;

| (k) | dovoljenje za status pooblaščenega tehtalca banan iz člena 155 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

(k)

dovoljenje za status pooblaščenega tehtalca banan iz člena 155 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446;

| (l) | dovoljenje za uporabo postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 211(1), točka (a), zakonika; |
| --- | --- |

(l)

dovoljenje za uporabo postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 211(1), točka (a), zakonika;

| (m) | dovoljenje za uporabo postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 211(1), točka (a), zakonika; |
| --- | --- |

(m)

dovoljenje za uporabo postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 211(1), točka (a), zakonika;

| (n) | dovoljenje za uporabo postopka posebne rabe iz člena 211(1), točka (a), zakonika; |
| --- | --- |

(n)

dovoljenje za uporabo postopka posebne rabe iz člena 211(1), točka (a), zakonika;

| (o) | dovoljenje za uporabo postopka začasnega uvoza iz člena 211(1), točka (a), zakonika; |
| --- | --- |

(o)

dovoljenje za uporabo postopka začasnega uvoza iz člena 211(1), točka (a), zakonika;

| (p) | dovoljenje za upravljanje skladišč za carinsko skladiščenje blaga iz člena 211(1), točka (b), zakonika; |
| --- | --- |

(p)

dovoljenje za upravljanje skladišč za carinsko skladiščenje blaga iz člena 211(1), točka (b), zakonika;

| (q) | dovoljenje za status pooblaščenega prejemnika za operacije TIR iz člena 230 zakonika; |
| --- | --- |

(q)

dovoljenje za status pooblaščenega prejemnika za operacije TIR iz člena 230 zakonika;

| (r) | dovoljenje za status pooblaščenega pošiljatelja v postopku tranzita Unije iz člena 233(4), točka (a), zakonika; |
| --- | --- |

(r)

dovoljenje za status pooblaščenega pošiljatelja v postopku tranzita Unije iz člena 233(4), točka (a), zakonika;

| (s) | dovoljenje za status pooblaščenega prejemnika v postopku tranzita Unije iz člena 233(4), točka (b), zakonika; |
| --- | --- |

(s)

dovoljenje za status pooblaščenega prejemnika v postopku tranzita Unije iz člena 233(4), točka (b), zakonika;

| (t) | dovoljenje za uporabo posebnih carinskih oznak iz člena 233(4), točka (c), zakonika; |
| --- | --- |

(t)

dovoljenje za uporabo posebnih carinskih oznak iz člena 233(4), točka (c), zakonika;

| (u) | dovoljenje za uporabo carinske deklaracije, pri kateri se zahteva manj podatkov, iz člena 233(4), točka (d), zakonika; |
| --- | --- |

(u)

dovoljenje za uporabo carinske deklaracije, pri kateri se zahteva manj podatkov, iz člena 233(4), točka (d), zakonika;

| (v) | dovoljenje za uporabo elektronske prevozne listine kot carinske deklaracije iz člena 233(4), točka (e), zakonika. |
| --- | --- |

(v)

dovoljenje za uporabo elektronske prevozne listine kot carinske deklaracije iz člena 233(4), točka (e), zakonika.

2.   Skupne komponente sistema carinskih odločb se uporabljajo za zahtevke in dovoljenja iz odstavka 1 ter za upravljanje odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji, če imajo lahko ta dovoljenja ali odločbe učinek v več kot eni državi članici.

3.   Država članica lahko odloči, da se skupne komponente sistema carinskih odločb lahko uporabljajo za zahtevke in dovoljenja iz odstavka 1 ter za upravljanje odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji, če imajo ti zahtevki ali dovoljenja učinek samo v zadevni državi članici.

4.   Sistem carinskih odločb se ne uporablja za zahtevke, dovoljenja ali odločbe, ki niso našteti v odstavku 1.

Člen 9

Avtentikacija in dostop do sistema carinskih odločb

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do skupnih komponent sistema carinskih odločb se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Da se omogočita avtentikacija carinskih zastopnikov in njihov dostop do skupnih komponent sistema carinskih odločb, se njihovo pooblastilo za izvajanje te funkcije registrira v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali v sistemu za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 20 te uredbe.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema carinskih odločb se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema carinskih odločb se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 10

Portal EU za gospodarske subjekte

1.   Portal EU za gospodarske subjekte je vstopna točka za sistem carinskih odločb za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Portal EU za gospodarske subjekte je interoperabilen z osrednjim sistemom za upravljanje carinskih odločb ter z nacionalnimi sistemi za upravljanje carinskih odločb, če jih države članice vzpostavijo.

3.   Portal EU za gospodarske subjekte se uporablja za zahtevke in dovoljenja iz člena 8(1) te uredbe ter za upravljanje odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji, če imajo lahko ta dovoljenja ali odločbe učinek v več kot eni državi članici.

4.   Država članica lahko odloči, da se portal EU za gospodarske subjekte lahko uporablja za zahtevke in dovoljenja iz člena 8(1) te uredbe ter za upravljanje odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji, če imajo ta dovoljenja ali odločbe učinek samo v zadevni državi članici.

Če se država članica odloči, da bo portal EU za gospodarske subjekte uporabljala za dovoljenja ali odločbe, ki imajo učinek samo v zadevni državi članici, o tem obvesti Komisijo.

Člen 11

Osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb za obdelavo zahtevkov in dovoljenj iz člena 8(1) te uredbe ter za upravljanje odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji za namene preverjanja, ali so pogoji za sprejem zahtevka in sprejetje odločbe izpolnjeni.

2.   Osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb je interoperabilen s portalom EU za gospodarske subjekte, referenčnimi storitvami za uporabnike iz člena 13 te uredbe in nacionalnimi sistemi za upravljanje carinskih odločb, če jih države članice vzpostavijo.

Člen 12

Posvetovanje med carinskimi organi držav članic z uporabo sistema za upravljanje carinskih odločb

Carinski organ države članice uporabi osrednji sistem za upravljanje carinskih odločb, če se mora pred sprejetjem odločbe glede zahtevkov ali dovoljenj iz člena 8(1) te uredbe posvetovati s carinskim organom druge države članice.

Člen 13

Referenčne storitve za uporabnike

1.   Referenčne storitve za uporabnike se uporabljajo za osrednjo hrambo podatkov v zvezi z dovoljenji iz člena 8(1) in odločbami glede teh dovoljenj, omogočajo pa tudi pregledovanje, reprodukcijo in potrjevanje teh dovoljenj z drugimi elektronskimi sistemi, vzpostavljenimi za namene člena 16 zakonika.

2.   Referenčne storitve za uporabnike se uporabljajo za osrednjo hrambo podatkov v zvezi z registracijami iz sistema REX iz člena 80 in 87 te uredbe, omogočajo pa tudi pregledovanje, reprodukcijo in potrjevanje teh registracij z drugimi elektronskimi sistemi, vzpostavljenimi za namene člena 16 zakonika. Andora, Norveška, San Marino, Švica in Turčija te storitve uporabljajo za shranjevanje podatkov svojih nacionalnih registriranih gospodarskih subjektov ter za pregledovanje, reprodukcijo in potrjevanje podatkov iz sistema REX za države članice in sistema REX za tretje države, s katerimi ima Unija sklenjeno preferencialno trgovinsko ureditev, za namene njihovih shem splošnega sistema preferencialov.

3.   Referenčne storitve za uporabnike se uporabljajo za shranjevanje podatkov iz sistema EORI, sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij in sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, omogočajo pa tudi pregledovanje, reprodukcijo in potrjevanje teh podatkov z drugimi elektronskimi sistemi, vzpostavljenimi za namene člena 16 zakonika.

Člen 14

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, je dodatna vstopna točka za sistem carinskih odločb za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   V zvezi z zahtevki in dovoljenji iz člena 8(1) te uredbe ter upravljanjem odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji, če imajo lahko ta dovoljenja ali odločbe učinek v več kot eni državi članici, se lahko gospodarski subjekti in druge osebe odločijo za uporabo nacionalnega portala za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, ali portala EU za gospodarske subjekte.

3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim sistemom za upravljanje carinskih odločb, če je vzpostavljen.

4.   Če država članica vzpostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, o tem obvesti Komisijo.

Člen 15

Nacionalni sistem za upravljanje carinskih odločb

1.   Če država članica vzpostavi nacionalni sistem za upravljanje carinskih odločb, ga njen carinski organ uporablja za obdelavo zahtevkov in dovoljenj iz člena 8(1) te uredbe ter za upravljanje odločb v zvezi s temi zahtevki in dovoljenji za namene preverjanja, ali so pogoji za sprejem zahtevka in sprejetje odločbe izpolnjeni.

2.   Nacionalni sistem za upravljanje carinskih odločb je za namene posvetovanj med carinskimi organi držav članic iz člena 12 interoperabilen z osrednjim sistemom za upravljanje carinskih odločb te uredbe.

POGLAVJE IV

SISTEM ENOTNEGA UPRAVLJANJA UPORABNIKOV IN DIGITALNEGA PODPISA

Člen 16

Namen in struktura sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa

1.   Sistem enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa omogoča komunikacijo med Komisijo in sistemi držav članic za upravljanje identitete in dostopa iz člena 20 te uredbe, da se uslužbencem Komisije, gospodarskim subjektom in drugim osebam zagotovi varen pooblaščen dostop do elektronskih sistemov.

2.   Sistem enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | sistem upravljanja dostopa; |
| --- | --- |

(a)

sistem upravljanja dostopa;

| (b) | sistem za vodenje administracije. |
| --- | --- |

(b)

sistem za vodenje administracije.

3.   Države članice vzpostavijo sisteme za upravljanje identitete in dostopa kot nacionalne komponente sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Člen 17

Uporaba sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa

Sistem enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa se uporablja za avtentikacijo in preverjanje dostopa:

| (a) | gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte, skupnih komponent sistema carinskih odločb, sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, sistema INF SP, sistema REX, sistema dokazil o statusu Unije in ICS2; |
| --- | --- |

(a)

gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte, skupnih komponent sistema carinskih odločb, sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, sistema INF SP, sistema REX, sistema dokazil o statusu Unije in ICS2;

| (b) | uslužbencev Komisije za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte, skupnih komponent sistema carinskih odločb, sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, sistema EORI, sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, ICS2, avtomatiziranega izvoznega sistema, novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema, carinskega sistema za obvladovanje tveganja, centraliziranega carinjenja za uvoz, sistema REX, sistema dokazil o statusu Unije in sistema INF SP za namene vzdrževanja in upravljanja sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa. |
| --- | --- |

(b)

uslužbencev Komisije za namene dostopa do portala EU za gospodarske subjekte, skupnih komponent sistema carinskih odločb, sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, sistema EORI, sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, ICS2, avtomatiziranega izvoznega sistema, novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema, carinskega sistema za obvladovanje tveganja, centraliziranega carinjenja za uvoz, sistema REX, sistema dokazil o statusu Unije in sistema INF SP za namene vzdrževanja in upravljanja sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Člen 18

Sistem upravljanja dostopa

Komisija vzpostavi sistem upravljanja dostopa za potrjevanje zahtevkov za dostop, ki jih predložijo gospodarski subjekti in druge osebe v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa, in sicer prek interoperabilnosti s sistemi držav članic za upravljanje identitete in dostopa iz člena 20 te uredbe.

Člen 19

Sistem za vodenje administracije

Komisija vzpostavi sistem za vodenje administracije za upravljanje pravil za avtentikacijo in izdajo dovoljenj za potrjevanje identifikacijskih podatkov gospodarskih subjektov in drugih oseb, da se jim dovoli dostop do elektronskih sistemov.

Člen 20

Sistemi držav članic za upravljanje identitete in dostopa

Države članice vzpostavijo sistem za upravljanje identitete in dostopa, da zagotovijo:

| (a) | varno registracijo in shranjevanje identifikacijskih podatkov gospodarskih subjektov in drugih oseb; |
| --- | --- |

(a)

varno registracijo in shranjevanje identifikacijskih podatkov gospodarskih subjektov in drugih oseb;

| (b) | varno izmenjavo podpisanih in šifriranih identifikacijskih podatkov gospodarskih subjektov in drugih oseb. |
| --- | --- |

(b)

varno izmenjavo podpisanih in šifriranih identifikacijskih podatkov gospodarskih subjektov in drugih oseb.

POGLAVJE V

SISTEM EVROPSKIH ZAVEZUJOČIH TARIFNIH INFORMACIJ

Člen 21

Namen in struktura sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij

1.   Sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij v skladu s členoma 33 in 34 zakonika omogoča:

| (a) | komunikacijo med Komisijo, carinskimi organi držav članic, gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene predložitve in obdelave zahtevkov in odločb glede zavezujočih tarifnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

komunikacijo med Komisijo, carinskimi organi držav članic, gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene predložitve in obdelave zahtevkov in odločb glede zavezujočih tarifnih informacij;

| (b) | upravljanje vseh poznejših dogodkov, ki bi lahko imeli posledice za prvotni zahtevek ali odločbo; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje vseh poznejših dogodkov, ki bi lahko imeli posledice za prvotni zahtevek ali odločbo;

| (c) | spremljanje obvezne uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij; |
| --- | --- |

(c)

spremljanje obvezne uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij;

| (d) | spremljanje in upravljanje podaljšane uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij; |
| --- | --- |

(d)

spremljanje in upravljanje podaljšane uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij;

| (e) | spremljanje odločb glede zavezujočih tarifnih informacij s strani Komisije, vključno s postopki v zvezi z zahtevki za te odločbe ter sprejemanjem in upravljanjem teh odločb, da se zagotovi enotna uporaba carinske zakonodaje in druge zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(e)

spremljanje odločb glede zavezujočih tarifnih informacij s strani Komisije, vključno s postopki v zvezi z zahtevki za te odločbe ter sprejemanjem in upravljanjem teh odločb, da se zagotovi enotna uporaba carinske zakonodaje in druge zakonodaje Unije.

2.   Sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij sestavljajo naslednje skupne komponente:

| (a) | posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije; |
| --- | --- |

(a)

posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije;

| (b) | osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij; |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij;

| (c) | zmogljivost spremljanja uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij. |
| --- | --- |

(c)

zmogljivost spremljanja uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij.

3.   Države članice lahko kot nacionalno komponento skupaj z nacionalnim portalom za gospodarske subjekte vzpostavijo nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij.

Člen 22

Uporaba sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij

1.   Sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij se uporablja za predložitev, obdelavo, izmenjavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede zavezujočih tarifnih informacij ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali odločbo, kakor je navedeno v členu 21(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

2.   Sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij se uporablja za podporo carinskim organom držav članic pri njihovem spremljanju izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz zavezujočih tarifnih informacij, v skladu s členom 21(3) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

3.   Komisija uporablja sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij za obveščanje držav članic v skladu s tretjim pododstavkom člena 22(2) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, takoj ko so dosežene količine blaga, ki se lahko ocarinijo v obdobju podaljšane uporabe.

Člen 23

Avtentikacija in dostop do sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do skupnih komponent sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Da se omogočita avtentikacija carinskih zastopnikov in njihov dostop do skupnih komponent sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij, se njihovo pooblastilo za izvajanje te funkcije registrira v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali v sistemu za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 20 te uredbe.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 24

Posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije

1.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije komunicira s portalom EU za gospodarske subjekte, pri čemer je ta vstopna točka za sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije je interoperabilen z osrednjim sistemom evropskih zavezujočih tarifnih informacij in v primerih, ko so države članice vzpostavile nacionalne sisteme zavezujočih tarifnih informacij, ponuja preusmeritev na nacionalne portale za gospodarske subjekte.

3.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije se uporablja za predložitev in izmenjavo informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede zavezujočih tarifnih informacij ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali odločbo.

Člen 25

Osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij za obdelavo, izmenjavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede zavezujočih tarifnih informacij ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali odločbo, za namene preverjanja, ali so pogoji za sprejem zahtevka in sprejetje odločbe izpolnjeni.

2.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij za namene preverjanja, obdelave, izmenjave in shranjevanja informacij iz člena 16(4), člena 17, člena 21(2), točka (b), in člena 21(5) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

3.   Osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij je interoperabilen s posebnim portalom EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije in z nacionalnimi sistemi zavezujočih tarifnih informacij, če so vzpostavljeni.

Člen 26

Posvetovanje med carinskimi organi držav članic z uporabo osrednjega sistema evropskih zavezujočih tarifnih informacij

Carinski organ države članice uporablja osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij za namene posvetovanja s carinskim organom druge države članice za zagotovitev skladnosti s členom 16(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 27

Spremljanje uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij

Zmogljivost spremljanja uporabe odločb glede zavezujočih tarifnih informacij se uporablja za namene iz člena 21(3) in tretjega pododstavka člena 22(2) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 28

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Če je država članica vzpostavila nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij v skladu s členom 21(3) te uredbe, je nacionalni portal za gospodarske subjekte glavna vstopna točka za nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Gospodarski subjekti in druge osebe uporabljajo nacionalni portal za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, v zvezi z zahtevki in odločbami glede zavezujočih tarifnih informacij ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali odločbo.

3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim sistemom zavezujočih tarifnih informacij, če je vzpostavljen.

4.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte omogoča postopke, enakovredne tistim, ki jih omogoča posebni portal EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije.

5.   Če država članica vzpostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, o tem obvesti Komisijo. Komisija zagotovi, da je nacionalni portal za gospodarske subjekte dostopen neposredno na posebnem portalu EU za gospodarske subjekte za evropske zavezujoče tarifne informacije.

Člen 29

Nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij

1.   Če država članica vzpostavi nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij, ga njen carinski organ uporablja za obdelavo, izmenjavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede zavezujočih tarifnih informacij ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali odločbo, za namene preverjanja, ali so pogoji za sprejem zahtevka ali sprejetje odločbe izpolnjeni.

2.   Carinski organ države članice uporablja svoj nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij za namene preverjanja, obdelave, izmenjave in shranjevanja informacij iz člena 16(4), člena 17, člena 21(2), točka (b), in člena 21(5) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, razen če za te namene uporablja osrednji sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij.

3.   Nacionalni sistem zavezujočih tarifnih informacij je interoperabilen z nacionalnim portalom za gospodarske subjekte in osrednjim sistemom evropskih zavezujočih tarifnih informacij.

POGLAVJE VI

SISTEM REGISTRACIJE IN IDENTIFIKACIJE GOSPODARSKIH SUBJEKTOV

Člen 30

Namen in struktura sistema EORI

Sistem EORI omogoča enotno registracijo in identifikacijo gospodarskih subjektov in drugih oseb na ravni Unije.

Sistem EORI sestavljata naslednji komponenti:

| (a) | osrednji sistem EORI; |
| --- | --- |

(a)

osrednji sistem EORI;

| (b) | nacionalni sistemi EORI, če jih države članice vzpostavijo. |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistemi EORI, če jih države članice vzpostavijo.

Člen 31

Uporaba sistema EORI

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo sistem EORI za naslednje namene:

| (a) | prejemanje podatkov za registracijo gospodarskih subjektov in drugih oseb iz Priloge 12-01 k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 (v nadaljnjem besedilu: podatki EORI), ki jih zagotovijo države članice; |
| --- | --- |

(a)

prejemanje podatkov za registracijo gospodarskih subjektov in drugih oseb iz Priloge 12-01 k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 (v nadaljnjem besedilu: podatki EORI), ki jih zagotovijo države članice;

| (b) | centralno shranjevanje podatkov EORI v zvezi z registracijo in identifikacijo gospodarskih subjektov in drugih oseb; |
| --- | --- |

(b)

centralno shranjevanje podatkov EORI v zvezi z registracijo in identifikacijo gospodarskih subjektov in drugih oseb;

| (c) | dajanje podatkov EORI na voljo državam članicam. |
| --- | --- |

(c)

dajanje podatkov EORI na voljo državam članicam.

2.   Sistem EORI carinskim organom držav članic omogoča spletni dostop do podatkov EORI, shranjenih na ravni osrednjega sistema.

3.   Sistem EORI je interoperabilen z vsemi drugimi elektronskimi sistemi, pri katerih se uporablja številka EORI.

Člen 32

Avtentikacija in dostop do osrednjega sistema EORI

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema EORI se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema EORI se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 33

Osrednji sistem EORI

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem EORI za namene člena 7 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

2.   Osrednji sistem EORI je interoperabilen z nacionalnimi sistemi EORI, če so vzpostavljeni.

Člen 34

Nacionalni sistem EORI

1.   Če država članica vzpostavi nacionalni sistem EORI, ga njen carinski organ uporablja za izmenjavo in shranjevanje podatkov EORI.

2.   Nacionalni sistem EORI je interoperabilen z osrednjim sistemom EORI.

POGLAVJE VII

SISTEM POOBLAŠČENIH GOSPODARSKIH SUBJEKTOV

Člen 35

Namen in struktura sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov

1.   Sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov omogoča komunikacijo med Komisijo, carinskimi organi držav članic, gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene predložitve in obdelave zahtevkov pooblaščenih gospodarskih subjektov in izdaje dovoljenj za pooblaščene gospodarske subjekte ter upravljanja katerega koli poznejšega dogodka, ki bi lahko imel posledice za prvotno odločbo, kakor je navedeno v členu 30(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

2.   Sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | posebni portal EU za gospodarske subjekte za pooblaščene gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

posebni portal EU za gospodarske subjekte za pooblaščene gospodarske subjekte;

| (b) | osrednji sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov.

3.   Države članice lahko vzpostavijo naslednji nacionalni komponenti:

| (a) | nacionalni portal za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni portal za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalni sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov.

Člen 36

Uporaba sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov

1.   Sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov se uporablja za predložitev, izmenjavo, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede pooblaščenih gospodarskih subjektov ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotno odločbo, kakor je navedeno v členu 30(1) ter členu 31(1) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

2.   Carinski organi držav članic uporabljajo sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 31(1) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 ter vodenje evidence zadevnih posvetovanj.

Člen 37

Avtentikacija in dostop do osrednjega sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do skupnih komponent sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Da se omogočita avtentikacija carinskih zastopnikov in njihov dostop do skupnih komponent sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov, se njihovo pooblastilo za izvajanje te funkcije registrira v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali v sistemu za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 20 te uredbe.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 38

Posebni portal EU za gospodarske subjekte za pooblaščene gospodarske subjekte

1.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za pooblaščene gospodarske subjekte komunicira s portalom EU za gospodarske subjekte, pri čemer je ta vstopna točka za sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za pooblaščene gospodarske subjekte je interoperabilen z osrednjim sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov in ponuja preusmeritev na nacionalne portale za gospodarske subjekte, če so vzpostavljeni.

3.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za pooblaščene gospodarske subjekte se uporablja za predložitev in izmenjavo informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede pooblaščenih gospodarskih subjektov ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotno odločbo.

Člen 39

Osrednji sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov za izmenjavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede pooblaščenih gospodarskih subjektov ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotno odločbo.

2.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov za namene izmenjave in shranjevanja informacij, posvetovanja in upravljanja odločb, kakor je navedeno v členih 30 in 31 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

3.   Osrednji sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov je interoperabilen s portalom EU za gospodarske subjekte in z nacionalnimi sistemi pooblaščenih gospodarskih subjektov, če so vzpostavljeni.

Člen 40

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, omogoča izmenjavo informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede pooblaščenih gospodarskih subjektov.

2.   Gospodarski subjekti in druge osebe uporabljajo nacionalni portal za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, za izmenjavo informacij s carinskimi organi držav članic v zvezi z zahtevki in odločbami glede pooblaščenih gospodarskih subjektov.

3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov.

Člen 41

Nacionalni sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov

1.   Če država članica vzpostavi nacionalni sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov, ga njen carinski organ uporablja za izmenjavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki in odločbami glede pooblaščenih gospodarskih subjektov ali katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotno odločbo.

2.   Nacionalni sistem pooblaščenih gospodarskih subjektov je interoperabilen z nacionalnim portalom za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, in z osrednjim sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov.

POGLAVJE VIII

SISTEM NADZORA UVOZA 2

Člen 42

Namen in struktura sistema ICS2

1.   Sistem ICS2 podpira komunikacijo med carinskimi organi držav članic in Komisijo ter med gospodarskimi subjekti in drugimi osebami in carinskimi organi držav članic za naslednje namene:

| (a) | izpolnjevanje zahtev vstopne skupne deklaracije; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjevanje zahtev vstopne skupne deklaracije;

| (b) | analizo tveganja, ki jo opravijo carinski organi držav članic zlasti za varnostne in varstvene namene ter za carinske ukrepe, namenjene zmanjšanju relevantnih tveganj, vključno s carinskimi kontrolami; |
| --- | --- |

(b)

analizo tveganja, ki jo opravijo carinski organi držav članic zlasti za varnostne in varstvene namene ter za carinske ukrepe, namenjene zmanjšanju relevantnih tveganj, vključno s carinskimi kontrolami;

| (c) | komunikacijo med carinskimi organi držav članic zaradi izpolnjevanja zahtev vstopne skupne deklaracije; |
| --- | --- |

(c)

komunikacijo med carinskimi organi držav članic zaradi izpolnjevanja zahtev vstopne skupne deklaracije;

| (d) | zagotavljanje enotne uporabe carinske zakonodaje in zmanjšanje tveganj, med drugim z obdelavo, primerjavo, analizo podatkov s strani držav članic in Komisije, obogatitvijo in sporočanjem podatkov državam članicam. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje enotne uporabe carinske zakonodaje in zmanjšanje tveganj, med drugim z obdelavo, primerjavo, analizo podatkov s strani držav članic in Komisije, obogatitvijo in sporočanjem podatkov državam članicam.

2.   Sistem ICS2 sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | skupni vmesnik za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

skupni vmesnik za gospodarske subjekte;

| (b) | skupno odložišče. |
| --- | --- |

(b)

skupno odložišče.

3.   Vsaka država članica kot nacionalno komponento vzpostavi svoj nacionalni sistem vstopa.

4.   Država članica lahko kot nacionalno komponento vzpostavi svoj nacionalni vmesnik za gospodarske subjekte.

Člen 43

Uporaba sistema ICS2

1.   Sistem ICS2 se uporablja za naslednje namene:

| (a) | predložitev, obdelavo in shranjevanje navedb v vstopnih skupnih deklaracijah, zahtevke za spremembe in neveljavnost iz členov 127 in 129 zakonika; |
| --- | --- |

(a)

predložitev, obdelavo in shranjevanje navedb v vstopnih skupnih deklaracijah, zahtevke za spremembe in neveljavnost iz členov 127 in 129 zakonika;

| (b) | prejemanje, obdelavo in shranjevanje navedb v vstopnih skupnih deklaracijah, pridobljenih iz deklaracij iz člena 130 zakonika; |
| --- | --- |

(b)

prejemanje, obdelavo in shranjevanje navedb v vstopnih skupnih deklaracijah, pridobljenih iz deklaracij iz člena 130 zakonika;

| (c) | predložitev, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi z obvestili o prihodu morskega plovila ali zrakoplova iz člena 133 zakonika; |
| --- | --- |

(c)

predložitev, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi z obvestili o prihodu morskega plovila ali zrakoplova iz člena 133 zakonika;

| (d) | prejemanje, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi s predložitvijo blaga carini, kot je navedeno v členu 139 zakonika; |
| --- | --- |

(d)

prejemanje, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi s predložitvijo blaga carini, kot je navedeno v členu 139 zakonika;

| (e) | prejemanje, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki za analize tveganja in njihovimi rezultati, priporočili glede nadzora, odločitvami glede kontrol in rezultati kontrol iz člena 46(3) in (5) ter člena 47(2) zakonika; |
| --- | --- |

(e)

prejemanje, obdelavo in shranjevanje informacij v zvezi z zahtevki za analize tveganja in njihovimi rezultati, priporočili glede nadzora, odločitvami glede kontrol in rezultati kontrol iz člena 46(3) in (5) ter člena 47(2) zakonika;

| (f) | prejemanje, obdelavo, shranjevanje in posredovanje uradnih obvestil in informacij gospodarskim subjektom ali drugim osebam iz člena 186(2), točka (e), in člena 186(3) do (6) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 in člena 24(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

(f)

prejemanje, obdelavo, shranjevanje in posredovanje uradnih obvestil in informacij gospodarskim subjektom ali drugim osebam iz člena 186(2), točka (e), in člena 186(3) do (6) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 in člena 24(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

| (g) | predložitev, obdelavo in shranjevanje informacij s strani gospodarskih subjektov ali drugih oseb, ki jih zahtevajo carinski organi držav članic v skladu s členom 186(3) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. |
| --- | --- |

(g)

predložitev, obdelavo in shranjevanje informacij s strani gospodarskih subjektov ali drugih oseb, ki jih zahtevajo carinski organi držav članic v skladu s členom 186(3) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

2.   Sistem ICS2 se uporablja za podporo Komisiji in državam članicam pri spremljanju in ocenjevanju izvajanja skupnih meril in standardov tveganja za varnost in varstvo ter kontrolnih ukrepov in prednostnih kontrolnih področij iz člena 46(3) zakonika.

3.   Za nadaljnjo podporo postopkom obvladovanja tveganja se poleg podatkov iz odstavka 1 ICS2 uporablja za zbiranje, shranjevanje, obdelavo in analizo naslednjih elementov informacij:

| (a) | drugih informacij iz odstavka 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

drugih informacij iz odstavka 1 tega člena;

| (b) | informacij o tveganju in rezultatov analize tveganja, izmenjanih v skladu s členom 46(5) zakonika; |
| --- | --- |

(b)

informacij o tveganju in rezultatov analize tveganja, izmenjanih v skladu s členom 46(5) zakonika;

| (c) | podatkov, izmenjanih v skladu s členom 47(2) zakonika; |
| --- | --- |

(c)

podatkov, izmenjanih v skladu s členom 47(2) zakonika;

| (d) | podatkov, ki jih države članice ali Komisija zberejo iz nacionalnih virov, virov Unije ali mednarodnih virov v skladu z drugim pododstavkom člena 46(4) zakonika. |
| --- | --- |

(d)

podatkov, ki jih države članice ali Komisija zberejo iz nacionalnih virov, virov Unije ali mednarodnih virov v skladu z drugim pododstavkom člena 46(4) zakonika.

Člen 44

Avtentikacija in dostop do sistema ICS2

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do skupnih komponent sistema ICS2 se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema ICS2 se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema ICS2 se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 45

Skupni vmesnik za gospodarske subjekte

1.   Skupni vmesnik za gospodarske subjekte je vstopna točka za sistem ICS2 za gospodarske subjekte in druge osebe za namene člena 182(1a) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

2.   Skupni vmesnik za gospodarske subjekte je interoperabilen s skupnim odložiščem ICS2 iz člena 46 te uredbe.

3.   Skupni vmesnik za gospodarske subjekte se uporablja za predložitve, zahtevke za spremembe, zahtevke za razveljavitev, obdelavo in shranjevanje navedb v vstopnih skupnih deklaracijah, obvestila o prihodu ter izmenjavo informacij med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami.

Člen 46

Skupno odložišče ICS2

1.   Komisija in carinski organi držav članic uporabljajo skupno odložišče ICS2 za obdelavo, shranjevanje in izmenjavo navedb v vstopnih skupnih deklaracijah, zahtevkov za spremembo, zahtevkov za razveljavitev, obvestil o prihodu, informacij v zvezi s predložitvijo blaga, informacij v zvezi z zahtevki za analize tveganja in njihovimi rezultati, priporočil glede nadzora, odločitev glede kontrol in rezultatov kontrol ter informacij, izmenjanih z gospodarskimi subjekti ali drugimi osebami.

2.   Komisija in države članice uporabljajo skupno odložišče ICS2 za namene statistike in ocenjevanja ter za izmenjavo informacij iz vstopnih skupnih deklaracij med državami članicami ter med Komisijo in državami članicami.

3.   Komisija in države članice uporabljajo skupno odložišče ICS2 za namene zbiranja, shranjevanja, obdelave in analiziranja dodatnih elementov informacij v povezavi z vstopnimi skupnimi deklaracijami ter za zagotavljanje podpore postopkom obvladovanja tveganja iz člena 43(3) te uredbe prek funkcije ICS2 za analitiko varnosti in zaščite.

4.   Skupno odložišče ICS2 je interoperabilno s skupnim vmesnikom za gospodarske subjekte, nacionalnimi vmesniki za gospodarske subjekte, kadar jih države članice vzpostavijo, in z nacionalnimi sistemi vstopa.

Člen 47

Izmenjava informacij med carinskimi organi držav članic z uporabo skupnega odložišča ICS2

Carinski organ države članice uporablja skupno odložišče ICS2 za izmenjavo informacij s carinskim organom druge države članice v skladu s členom 186(2), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 pred zaključkom analize tveganja predvsem za varnostne in varstvene namene.

Carinski organ države članice uporablja skupno odložišče ICS2 tudi za izmenjavo informacij s carinskim organom druge države članice o priporočenih kontrolah, odločitvah v zvezi s priporočenimi kontrolami in rezultatih carinskih kontrol v skladu s členom 186(7) in (7a) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 48

Nacionalni vmesnik za gospodarske subjekte

1.   Nacionalni vmesnik za gospodarske subjekte, če ga države članice vzpostavijo, je vstopna točka za sistem ICS2 za gospodarske subjekte in druge osebe v skladu s členom 182(1a) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, kadar je predložitev naslovljena na državo članico, ki upravlja nacionalni vmesnik za gospodarske subjekte.

2.   V zvezi s predložitvami, spremembami, razveljavitvami, obdelavo in shranjevanjem navedb v vstopnih skupnih deklaracijah in obvestilih o prihodu ter izmenjavo informacij med carinskimi organi ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami se lahko gospodarski subjekti in druge osebe odločijo za uporabo nacionalnega vmesnika za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, ali skupnega vmesnika za gospodarske subjekte.

3.   Nacionalni vmesnik za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen, je interoperabilen s skupnim odložiščem ICS2.

4.   Če država članica vzpostavi nacionalni vmesnik za gospodarske subjekte, o tem obvesti Komisijo.

Člen 49

Nacionalni sistem vstopa

1.   Carinski organ zadevne države članice uporablja nacionalni sistem vstopa za naslednje namene:

| (a) | izmenjavo navedb v vstopni skupni deklaraciji, pridobljenih iz deklaracij iz člena 130 zakonika; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo navedb v vstopni skupni deklaraciji, pridobljenih iz deklaracij iz člena 130 zakonika;

| (b) | izmenjavo informacij in obvestil s skupnim odložiščem ICS2 za informacije v zvezi s prihodom morskega plovila ali zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij in obvestil s skupnim odložiščem ICS2 za informacije v zvezi s prihodom morskega plovila ali zrakoplova;

| (c) | izmenjavo informacij v zvezi s predložitvijo blaga; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo informacij v zvezi s predložitvijo blaga;

| (d) | obdelavo zahtevkov za analizo tveganja, izmenjavo in obdelavo informacij v zvezi z rezultati analize tveganja, priporočil glede nadzora, odločitev glede kontrol in rezultatov kontrol. |
| --- | --- |

(d)

obdelavo zahtevkov za analizo tveganja, izmenjavo in obdelavo informacij v zvezi z rezultati analize tveganja, priporočil glede nadzora, odločitev glede kontrol in rezultatov kontrol.

Uporablja se tudi v primerih, ko carinski organ od gospodarskih subjektov in drugih oseb prejme dodatne informacije.

2.   Nacionalni sistem vstopa je interoperabilen s skupnim odložiščem ICS2.

3.   Nacionalni sistem vstopa je interoperabilen s sistemi, razvitimi na nacionalni ravni, za namene pridobivanja informacij iz odstavka 1.

POGLAVJE IX

AVTOMATIZIRANI IZVOZNI SISTEM

Člen 50

Namen in struktura avtomatiziranega izvoznega sistema

1.   Avtomatizirani izvozni sistem omogoča komunikacijo med carinskimi organi držav članic ter med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene predložitve in obdelave izvoznih deklaracij in deklaracij za ponovni izvoz, kadar se blago iznese s carinskega območja Unije. Omogoči lahko tudi komunikacijo med carinskimi organi držav članic za namene pošiljanja navedb v izstopnih skupnih deklaracijah v primerih iz drugega pododstavka člena 271(1) zakonika.

2.   Avtomatizirani izvozni sistem sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | skupno komunikacijsko omrežje; |
| --- | --- |

(a)

skupno komunikacijsko omrežje;

| (b) | osrednje storitve. |
| --- | --- |

(b)

osrednje storitve.

3.   Države članice vzpostavijo naslednje nacionalne komponente:

| (a) | nacionalni portal za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni portal za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalni izvozni sistem (nacionalni avtomatizirani izvozni sistemi); |
| --- | --- |

(b)

nacionalni izvozni sistem (nacionalni avtomatizirani izvozni sistemi);

| (c) | skupni vmesnik med nacionalnimi avtomatizirani izvoznimi sistemi in novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

skupni vmesnik med nacionalnimi avtomatizirani izvoznimi sistemi in novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom na nacionalni ravni;

| (d) | skupni vmesnik med nacionalnimi avtomatizirani izvoznimi sistemi in sistemom za nadzor gibanja trošarin na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(d)

skupni vmesnik med nacionalnimi avtomatizirani izvoznimi sistemi in sistemom za nadzor gibanja trošarin na nacionalni ravni.

Člen 51

Uporaba avtomatiziranega izvoznega sistema

Avtomatizirani izvozni sistem se uporablja za naslednje namene, kadar se blago iznese s carinskega območja Unije ali se vnese na ozemlja s posebno davčno ureditvijo ali iznese z njih:

| (a) | zagotovitev izvajanja formalnosti ob izvozu in izstopu, določenih z zakonikom; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev izvajanja formalnosti ob izvozu in izstopu, določenih z zakonikom;

| (b) | predložitev in obdelava izvoznih deklaracij in deklaracij o ponovnem izvozu; |
| --- | --- |

(b)

predložitev in obdelava izvoznih deklaracij in deklaracij o ponovnem izvozu;

| (c) | izmenjavo sporočil med carinskim uradom izvoza in carinskim uradom izstopa ter, v primeru centraliziranega carinjenja pri izvozu, med nadzornim carinskim uradom in carinskim uradom predložitve; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo sporočil med carinskim uradom izvoza in carinskim uradom izstopa ter, v primeru centraliziranega carinjenja pri izvozu, med nadzornim carinskim uradom in carinskim uradom predložitve;

| (d) | izmenjavo sporočil med carinskim uradom vložitve in carinskim uradom izstopa v primerih iz drugega pododstavka člena 271(1) zakonika. |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo sporočil med carinskim uradom vložitve in carinskim uradom izstopa v primerih iz drugega pododstavka člena 271(1) zakonika.

Člen 52

Avtentikacija in dostop do avtomatiziranega izvoznega sistema

1.   Gospodarski subjekti in druge osebe imajo dostop samo do nacionalnega avtomatiziranega izvoznega sistema prek nacionalnega portala za gospodarske subjekte. Avtentikacijo in preverjanje dostopa določijo države članice.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent avtomatiziranega izvoznega sistema se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent avtomatiziranega izvoznega sistema se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 53

Skupno komunikacijsko omrežje avtomatiziranega izvoznega sistema

1.   Skupno komunikacijsko omrežje zagotavlja elektronsko komunikacijo med nacionalnimi avtomatiziranimi izvoznimi sistemi držav članic.

2.   Carinski organi držav članic uporabljajo skupno komunikacijsko omrežje za izmenjavo informacij iz člena 51(1), točki (c) in (d), te uredbe.

Člen 54

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte omogoča izmenjavo informacij med gospodarskimi subjekti ali drugimi osebami ter nacionalnim avtomatiziranim izvoznim sistemom carinskega organa države članice.

2.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim avtomatiziranim izvoznim sistemom.

Člen 55

Nacionalni izvozni sistem

1.   Nacionalni avtomatizirani izvozni sistem je interoperabilen z nacionalnim portalom za gospodarske subjekte in ga carinski organ države članice uporablja za obdelavo izvoznih deklaracij in deklaracij za ponovni izvoz.

2.   Nacionalni avtomatizirani izvozni sistemi držav članic elektronsko komunicirajo med seboj prek skupnega komunikacijskega omrežja ter obdelujejo informacije o izvozu in izstopu, prejete od drugih držav članic.

3.   Države članice na nacionalni ravni zagotovijo in vzdržujejo vmesnik med svojimi nacionalnimi avtomatiziranimi izvoznimi sistemi in sistemom za nadzor gibanja trošarin za namene člena 280 zakonika ter členov 21 in 25 Direktive Sveta (EU) 2020/262 (8).

4.   Države članice na nacionalni ravni zagotovijo in vzdržujejo vmesnik med svojimi nacionalnimi avtomatiziranimi izvoznimi sistemi in novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom za namene člena 280 zakonika, člena 329(5) in (6) ter člena 333(2), točki (b) in (c), Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 56

Prehod IT

1.   Med časovnim okvirom za začetek uporabe avtomatiziranega izvoznega sistema, kot je določen v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2019/2151, Komisija državam članicam zagotovi dodatne skupne komponente, prehodna pravila in podporne mehanizme za vzpostavitev operativnega okolja, v katerem so lahko države članice, ki še niso uvedle novega sistema, začasno še vedno interoperabilne z državami članicami, ki so že uvedle novi sistem.

2.   Komisija ponudi skupno komponento v obliki osrednjega pretvornika za izmenjavo sporočil prek skupnega komunikacijskega omrežja. Država članica se lahko odloči za izvajanje navedenega na nacionalni ravni.

3.   V primeru postopnega povezovanja gospodarskih subjektov in drugih oseb lahko država članica ponudi nacionalni pretvornik za izmenjavo sporočil med gospodarskim subjektom in drugimi osebami ter carinskim organom.

4.   Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravi tehnična pravila, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju ter so poslovne in tehnične narave, da se omogočita evidentiranje in interoperabilnost zahtev za izmenjavo informacij iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/341 (9) in Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 skupaj z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447.

POGLAVJE X

NOVI INFORMACIJSKO PODPRTI TRANZITNI SISTEM

Člen 57

Namen in struktura novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema

1.   Novi informacijsko podprti tranzitni sistem omogoča komunikacijo med carinskimi organi držav članic ter med carinskimi organi držav članic in gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene predložitve in obdelave carinskih deklaracij in obvestil, kadar je blago dano v postopek tranzita.

2.   Novi informacijsko podprti tranzitni sistem sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | skupno komunikacijsko omrežje; |
| --- | --- |

(a)

skupno komunikacijsko omrežje;

| (b) | osrednje storitve. |
| --- | --- |

(b)

osrednje storitve.

3.   Države članice vzpostavijo naslednje nacionalne komponente:

| (a) | nacionalni portal za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni portal za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalni tranzitni sistem (nacionalni novi informacijsko podprti tranzitni sistemi); |
| --- | --- |

(b)

nacionalni tranzitni sistem (nacionalni novi informacijsko podprti tranzitni sistemi);

| (c) | skupni vmesnik med novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom in avtomatiziranim izvoznim sistemom na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

skupni vmesnik med novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom in avtomatiziranim izvoznim sistemom na nacionalni ravni.

Člen 58

Uporaba novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema

Novi informacijsko podprti tranzitni sistem se uporablja za naslednje namene, kadar se blago giblje v postopku tranzita:

| (a) | zagotovitev izvajanja formalnosti pri tranzitu, določenih z zakonikom; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev izvajanja formalnosti pri tranzitu, določenih z zakonikom;

| (b) | zagotovitev izvajanja formalnosti iz Konvencije o skupnem tranzitnem postopku (10); |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev izvajanja formalnosti iz Konvencije o skupnem tranzitnem postopku (10);

10

| (c) | vložitev in obdelavo tranzitnih deklaracij; |
| --- | --- |

(c)

vložitev in obdelavo tranzitnih deklaracij;

| (d) | vložitev tranzitne deklaracije, ki vsebuje podatke, potrebne za analizo tveganja za varnostne in varstvene namene v skladu s členom 263(4) zakonika; |
| --- | --- |

(d)

vložitev tranzitne deklaracije, ki vsebuje podatke, potrebne za analizo tveganja za varnostne in varstvene namene v skladu s členom 263(4) zakonika;

| (e) | vložitev tranzitne deklaracije namesto vstopne skupne deklaracije, kot določa člen 130(1) zakonika. |
| --- | --- |

(e)

vložitev tranzitne deklaracije namesto vstopne skupne deklaracije, kot določa člen 130(1) zakonika.

Člen 59

Avtentikacija in dostop do novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema

1.   Gospodarski subjekti imajo dostop samo do nacionalnega tranzitnega sistema prek nacionalnega portala za gospodarske subjekte. Avtentikacijo in preverjanje dostopa določijo države članice.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent carinskega novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 60

Skupno komunikacijsko omrežje novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema

1.   Skupno komunikacijsko omrežje zagotavlja elektronsko komunikacijo med nacionalnimi novimi informacijsko podprtimi tranzitnimi sistemi držav članic in pogodbenic Konvencije o skupnem tranzitnem postopku.

2.   Carinski organi držav članic uporabljajo skupno komunikacijsko omrežje za izmenjavo informacij v zvezi s formalnostmi pri tranzitu.

Člen 61

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte omogoča izmenjavo informacij med gospodarskimi subjekti in drugimi osebami ter nacionalnimi novimi informacijsko podprtimi tranzitnimi sistemi carinskih organov držav članic.

2.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom.

Člen 62

Nacionalni tranzitni sistem

1.   Nacionalni novi informacijsko podprti tranzitni sistem je interoperabilen z nacionalnim portalom za gospodarske subjekte in ga carinski organi države članice ali pogodbenice Konvencije o skupnem tranzitnem postopku uporabljajo za predložitev in obdelavo tranzitne deklaracije.

2.   Nacionalni novi informacijsko podprti tranzitni sistem elektronsko komunicira prek skupnega komunikacijskega omrežja z vsemi nacionalnimi tranzitnimi aplikacijami držav članic in pogodbenic Konvencije o skupnem tranzitnem postopku ter obdeluje informacije o tranzitu, prejete od drugih držav članic in pogodbenic Konvencije o skupnem tranzitnem postopku.

3.   Države članice zagotovijo in vzdržujejo vmesnik med svojim nacionalnim novim informacijsko podprtim tranzitnim sistemom in avtomatiziranim izvoznim sistemom za namene člena 329(5) in (6) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.

Člen 63

Prehod IT

1.   Med prehodnim obdobjem za novi informacijsko podprti tranzitni sistem, kot je določen v Prilogi k Izvedbenem sklepu (EU) 2019/2151, Komisija državam članicam zagotovi dodatne skupne komponente, prehodna pravila in podporne mehanizme za vzpostavitev operativnega okolja, v katerem so lahko države članice, ki še niso uvedle novega sistema, začasno še vedno interoperabilne z državami članicami, ki so že uvedle novi sistem.

2.   Komisija ponudi skupno komponento v obliki osrednjega pretvornika za izmenjavo sporočil prek skupnega komunikacijskega omrežja. Država članica se lahko odloči za izvajanje navedenega na nacionalni ravni.

3.   V primeru postopnega povezovanja gospodarskih subjektov in drugih oseb lahko država članica ponudi nacionalni pretvornik za izmenjavo sporočil med gospodarskim subjektom in drugimi osebami ter carinskim organom.

4.   Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravi tehnična pravila, ki se uporabljajo v prehodnem obdobju ter so poslovne in tehnične narave, da se omogočita evidentiranje in interoperabilnost zahtev za izmenjavo informacij, kot jih določa Delegirana uredba (EU) 2016/341 in zahtev za izmenjavo informacij, kot jih določa Delegirana uredba (EU) 2015/2446 skupaj z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447.

POGLAVJE XI

SISTEM INF SP

Člen 64

Namen in struktura sistema INF SP

1.   Sistem INF SP omogoča komunikacijo med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene izdajanja in upravljanja podatkov INF na področju posebnih postopkov.

2.   Sistem INF SP sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | posebni portal EU za gospodarske subjekte za INF; |
| --- | --- |

(a)

posebni portal EU za gospodarske subjekte za INF;

| (b) | osrednji sistem INF SP. |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem INF SP.

Člen 65

Uporaba sistema INF SP

1.   Sistem INF SP uporabljajo gospodarski subjekti in druge osebe, da predložijo zahtevke za INF in spremljajo njihov status, ter carinski organi držav članic, da obdelujejo take zahtevke in upravljajo INF.

2.   Sistem INF SP omogoča, da carinski organi držav članic ustvarijo INF, in po potrebi komunikacijo med carinskimi organi držav članic.

3.   Sistem INF SP omogoča izračun zneska uvoznih dajatev v skladu s členom 86(3) zakonika.

Člen 66

Avtentikacija in dostop do osrednjega sistema INF SP

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do skupnih komponent sistema INF SP se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Da se omogočita avtentikacija carinskih zastopnikov in njihov dostop do skupnih komponent sistema INF SP, je treba njihovo pooblastilo za izvajanje te funkcije registrirati v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali v sistemu za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 20 te uredbe.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema INF SP se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema INF SP se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 67

Posebni portal EU za gospodarske subjekte za INF

1.   Portal EU za gospodarske subjekte zagotavlja dostop do posebnega portala EU za gospodarske subjekte za INF iz člena 6 te uredbe, pri čemer je posebni portal EU za gospodarske subjekte vstopna točka za sistem INF SP za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za INF je interoperabilen z osrednjim sistemom INF SP.

Člen 68

Osrednji sistem INF SP

1.   Osrednji sistem INF SP uporabljajo carinski organi držav članic za izmenjavo in shranjevanje informacij, ki se nanašajo na predložene INF.

2.   Osrednji sistem INF SP je interoperabilen s posebnim portalom EU za gospodarske subjekte za INF.

POGLAVJE XII

CARINSKI SISTEM ZA OBVLADOVANJE TVEGANJA

Člen 69

Namen in struktura carinskega sistema za obvladovanje tveganja

1.   Carinski sistem za obvladovanje tveganja omogoča komunikacijo, shranjevanje in izmenjavo informacij o tveganju med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da se podpre izvajanje skupnega okvira za obvladovanje tveganja.

2.   Lahko se uporablja spletna storitev za nacionalne sisteme, ki omogoča izmenjavo podatkov z nacionalnimi sistemi prek spletnega vmesnika, če je vzpostavljena. Carinski sistem za obvladovanje tveganja je interoperabilen s skupnima komponentama sistema ICS2.

Člen 70

Uporaba carinskega sistema za obvladovanje tveganja

1.   Carinski sistem za obvladovanje tveganja se uporablja za naslednje namene v skladu s členom 46(3) in (5) zakonika:

| (a) | izmenjavo informacij o tveganju med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, kot je navedeno v členu 46(5) zakonika in členu 36(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, ter shranjevanje in obdelavo takih informacij; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij o tveganju med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, kot je navedeno v členu 46(5) zakonika in členu 36(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, ter shranjevanje in obdelavo takih informacij;

| (b) | izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo o izvajanju skupnih meril tveganja, prednostnih kontrolnih ukrepov in obvladovanju kriz iz člena 36(2) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 ter predložitev, obdelavo in shranjevanje takih informacij, vključno z izmenjavo informacij o povezanih tveganjih in analizo rezultatov navedenih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo o izvajanju skupnih meril tveganja, prednostnih kontrolnih ukrepov in obvladovanju kriz iz člena 36(2) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 ter predložitev, obdelavo in shranjevanje takih informacij, vključno z izmenjavo informacij o povezanih tveganjih in analizo rezultatov navedenih ukrepov;

| (c) | omogočanje državam članicam in Komisiji, da iz poročil o sistemski analizi tveganja elektronsko pridobijo informacije o obstoječih tveganjih in novih trendih ter jih vnesejo v skupni okvir za obvladovanje tveganja in nacionalni sistem za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(c)

omogočanje državam članicam in Komisiji, da iz poročil o sistemski analizi tveganja elektronsko pridobijo informacije o obstoječih tveganjih in novih trendih ter jih vnesejo v skupni okvir za obvladovanje tveganja in nacionalni sistem za obvladovanje tveganja.

2.   Kadar se lahko prenos podatkov med carinskim sistemom za obvladovanje tveganja in nacionalnimi sistemi avtomatizira, se nacionalni sistemi prilagodijo za uporabo spletne storitve carinskega sistema za obvladovanje tveganja.

Člen 71

Avtentikacija in dostop do carinskega sistema za obvladovanje tveganja

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent carinskega sistema za obvladovanje tveganja se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupne komponente carinskega sistema za obvladovanje tveganja se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 72

Skupna komponenta carinskega sistema za obvladovanje tveganja

1.   Carinski sistem za obvladovanje tveganja zagotavlja obrazce za informacije o tveganju in obrazce za povratne informacije o analizi tveganja in rezultatih kontrole, ki se izpolnijo na spletu v sistemu, obdelajo za poročanje in shranijo v sistemu. Pooblaščeni uporabniki lahko dostopajo do obrazcev in jih uporabijo za namene obvladovanja in nadzora tveganja na nacionalni ravni.

2.   Carinski sistem za obvladovanje tveganja zagotavlja komunikacijske mehanizme, ki uporabnikom (posamezno ali kot del organizacijske enote) omogočajo predložitev in izmenjavo informacij o tveganju, odzivanje na posebne zahteve drugih uporabnikov ter predložitev dejstev in analize rezultatov ukrepov Komisiji med izvajanjem skupnih meril tveganja, prednostnih kontrolnih ukrepov in kriznega upravljanja.

3.   Carinski sistem za obvladovanje tveganja zagotavlja orodja, ki omogočajo analizo in združevanje podatkov iz obrazcev z informacijami o tveganju, shranjenih v sistemih.

4.   Carinski sistem za obvladovanje tveganja zagotavlja platformo, kjer se hranijo informacije, vključno z navodili, informacijami in podatki o tehnologiji za odkrivanje, ter povezave do drugih podatkovnih zbirk, ki so pomembne za obvladovanje in nadzor tveganja, ter so na voljo pooblaščenim uporabnikom za namene obvladovanja in nadzora tveganja.

POGLAVJE XIII

CENTRALIZIRANO CARINJENJE ZA UVOZ

Člen 73

Namen in struktura centraliziranega carinjenja za uvoz

1.   Sistem za centralizirano carinjenje za uvoz omogoča komunikacijo med carinskimi organi držav članic ter med carinskimi organi držav članic in gospodarskimi subjekti za namene predložitve in obdelave carinskih deklaracij v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz, kadar je vključena več kot ena država članica.

2.   Centralizirano carinjenje za uvoz sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | skupno komunikacijsko omrežje; |
| --- | --- |

(a)

skupno komunikacijsko omrežje;

| (b) | osrednje storitve. |
| --- | --- |

(b)

osrednje storitve.

3.   Države članice zagotovijo, da njihovi nacionalni sistemi centraliziranega carinjenja za uvoz komunicirajo z nacionalnimi sistemi centralnega carinjenja za uvoz drugih držav članic prek skupnega komunikacijskega omrežja za centralizirano carinjenje za uvoz in da vključujejo naslednje nacionalne komponente:

| (a) | nacionalne portale za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne portale za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalno aplikacijo za centralizirano carinjenje za uvoz; |
| --- | --- |

(b)

nacionalno aplikacijo za centralizirano carinjenje za uvoz;

| (c) | vmesnik s sistemom za nadzor gibanja trošarin/sistemom za izmenjavo podatkov o trošarinah na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

vmesnik s sistemom za nadzor gibanja trošarin/sistemom za izmenjavo podatkov o trošarinah na nacionalni ravni.

Člen 74

Uporaba centraliziranega carinjenja za uvoz

Sistem centraliziranega carinjenja za uvoz se uporablja za naslednje namene:

| (a) | zagotovitev formalnosti v zvezi s centraliziranim carinjenjem za uvoz, določenih v zakoniku, če je vključena več kot ena država članica; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev formalnosti v zvezi s centraliziranim carinjenjem za uvoz, določenih v zakoniku, če je vključena več kot ena država članica;

| (b) | vložitev in obdelavo standardnih carinskih deklaracij v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz; |
| --- | --- |

(b)

vložitev in obdelavo standardnih carinskih deklaracij v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz;

| (c) | vložitev in obdelavo poenostavljenih carinskih deklaracij in ustreznih dopolnilnih deklaracij v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz; |
| --- | --- |

(c)

vložitev in obdelavo poenostavljenih carinskih deklaracij in ustreznih dopolnilnih deklaracij v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz;

| (d) | vložitev in obdelavo ustreznih carinskih deklaracij in obvestil o predložitvi iz dovoljenja za vpis v evidence deklaranta v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz. |
| --- | --- |

(d)

vložitev in obdelavo ustreznih carinskih deklaracij in obvestil o predložitvi iz dovoljenja za vpis v evidence deklaranta v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz.

Člen 75

Avtentikacija in dostop do centraliziranega carinjenja za uvoz

1.   Gospodarski subjekti imajo dostop samo do nacionalnih sistemov za centralizirano carinjenje za uvoz prek nacionalnega portala za gospodarske subjekte, ki so ga razvile države članice. Avtentikacijo in preverjanje dostopa določijo države članice.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema centraliziranega carinjenja za uvoz se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema centraliziranega carinjenja za uvoz se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 76

Skupno komunikacijsko omrežje centraliziranega carinjenja za uvoz

1.   Skupno komunikacijsko omrežje zagotavlja elektronsko komunikacijo med nacionalnimi aplikacijami držav članic za centralizirano carinjenje za uvoz.

2.   Carinski organi držav članic uporabljajo skupno komunikacijsko omrežje za izmenjavo informacij v zvezi z uvoznimi formalnostmi pri centraliziranem carinjenju za uvoz.

Člen 77

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte omogoča izmenjavo informacij med gospodarskimi subjekti in nacionalnimi sistemi za centralizirano carinjenje za uvoz carinskih organov držav članic.

2.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnimi aplikacijami za centralizirano carinjenje za uvoz.

Člen 78

Nacionalni sistem za centralizirano carinjenje za uvoz

1.   Nacionalni sistem za centralizirano carinjenje za uvoz uporablja carinski organ države članice, ki ga je vzpostavila, za namene obdelave carinskih deklaracij v okviru centraliziranega carinjenja za uvoz.

2.   Nacionalni sistemi držav članic za centralizirano carinjenje za uvoz elektronsko komunicirajo med seboj prek skupne domene in obdelujejo informacije o uvozu, prejete od drugih držav članic.

POGLAVJE XIV

SISTEM REGISTRIRANIH IZVOZNIKOV

Oddelek 1

Sistem REX za države članice

Člen 79

Namen in struktura sistema REX za države članice

1.   Sistem REX za države članice carinskim organom držav članic omogoča, da registrirajo gospodarske subjekte s sedežem v Uniji za namen prijave preferencialnega porekla blaga ter upravljajo te registracije, in sicer spremembe registracij, razveljavitve registracij, preklic razveljavitev in poročanje o registracijah.

2.   Sistem REX za države članice sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | posebni portal EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice; |
| --- | --- |

(a)

posebni portal EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice;

| (b) | osrednji sistem REX za države članice. |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem REX za države članice.

3.   Države članice lahko vzpostavijo naslednji nacionalni komponenti:

| (a) | nacionalni portal za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni portal za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalni sistem registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: nacionalni sistem REX). |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistem registriranih izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: nacionalni sistem REX).

Člen 80

Uporaba sistema REX za države članice

Sistem REX za države članice uporabljajo izvozniki in carinski organi držav članic v skladu z veljavnimi določbami za namene preferencialnih trgovinskih ureditev Unije.

Člen 81

Avtentikacija in dostop do sistema REX za države članice

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do posebnega portala EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

Da se omogočita avtentikacija carinskih zastopnikov in njihov dostop do posebnega portala EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice, se njihovo pooblastilo za izvajanje te funkcije registrira v sistemu enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali v sistemu za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 20 te uredbe.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uradnikov držav članic za namene dostopa do osrednjega sistema REX za države članice se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do osrednjega sistema REX za države članice se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 82

Posebni portal EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice

1.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice je interoperabilen s portalom EU za gospodarske subjekte, ta pa je vstopna točka za zahtevke gospodarskih subjektov in drugih oseb v osrednji sistem REX za države članice.

2.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice je interoperabilen z osrednjim sistemom REX za države članice in omogoča preusmeritev uporabnikov na nacionalni portal za gospodarske subjekte, če je vzpostavljen.

3.   V državah članicah, v katerih ni vzpostavljen nacionalni portal za gospodarske subjekte, se posebni portal EU za gospodarske subjekte za sistem REX za države članice uporablja za predložitev in izmenjavo informacij v zvezi z zahtevki za registracijo in odločbami o registraciji ter v zvezi s katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali registracijo iz člena 79 te uredbe.

Člen 83

Osrednji sistem REX za države članice

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo osrednji sistem REX za države članice, da obdelajo zahtevke za registracijo iz člena 82 te uredbe, shranijo registracije, obdelajo kateri koli poznejši dogodek, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali registracijo, ali opravljajo poizvedbe v zvezi z registracijami.

2.   Osrednji sistem REX za države članice je interoperabilen s posebnim portalom EU za gospodarske subjekte za sistem REX, referenčnimi storitvami za uporabnike in drugimi ustreznimi sistemi.

Člen 84

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Če država članica vzpostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, gospodarski subjekti in druge osebe ta portal uporabljajo za predložitev in izmenjavo informacij v zvezi z zahtevki za registracijo in odločbami o registraciji ter v zvezi s katerim koli poznejšim dogodkom, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali registracijo iz člena 79 te uredbe.

2.   Če država članica vzpostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, o tem obvesti Komisijo.

3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim sistemom REX.

Člen 85

Nacionalni sistem REX

1.   Carinski organi držav članic uporabljajo nacionalni sistem REX, če je vzpostavljen, da obdelajo zahtevke za registracijo iz člena 84 te uredbe, shranijo registracije, obdelajo kateri koli poznejši dogodek, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali registracijo, ali opravljajo poizvedbe v zvezi z registracijami.

2.   Nacionalni sistem REX je interoperabilen in usklajen z osrednjim sistemom REX za države članice.

Oddelek 2

Sistem REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev

Člen 86

Namen in struktura sistema REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev

1.   Sistem REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev (sistem REX za tretje države), gospodarskim subjektom v teh državah omogoča, da pripravijo zahtevke za registracijo kot registrirani izvozniki, pristojnim organom v teh državah pa, da obdelajo te zahtevke ter upravljajo te registracije, in sicer spremembe registracij, razveljavitve registracij, preklic razveljavitev in poročanje o registracijah.

2.   Sistem REX za tretje države sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | sistem pred oddajo zahtevkov; |
| --- | --- |

(a)

sistem pred oddajo zahtevkov;

| (b) | osrednji sistem REX za tretje države. |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem REX za tretje države.

Člen 87

Uporaba sistema REX za tretje države

Sistem REX za tretje države se uporablja v nekaterih tretjih državah v skladu s preferencialnimi trgovinskimi ureditvami Unije.

Člen 88

Avtentikacija in dostop do sistema REX za tretje države

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uradnikov tretjih držav za namene dostopa do osrednjega sistema REX za tretje države se izvajata z uporabo sistema EU Login in sistema za upravljanje uporabnikov za sistem REX za tretje države (T-REX).

2.   Dostop gospodarskih subjektov in drugih oseb do sistema pred oddajo zahtevkov iz člena 86(2), točka (a), te uredbe je anonimen.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do osrednjega sistema REX za tretje države se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

4.   Kadar se preferencialna trgovinska ureditev Unije za tretjo državo ne uporablja več, pristojni organi v tej tretji državi ohranijo dostop do sistema REX za tretje države tako dolgo, kot je potrebno, da se tem pristojnim organom omogoči izpolnjevanje njihovih obveznosti.

Člen 89

Varstvo podatkov v zvezi s sistemom REX za tretje države

Osebni podatki posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, s sedežem v tretjih državah v sistemu REX za tretje države, ki so jih registrirali pristojni organi v tretjih državah, se obdelujejo za namene izvajanja in spremljanja ustrezne preferencialne trgovinske ureditve z Unijo.

Člen 90

Osrednji sistem REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev

1.   Pristojni organi v tretjih državah uporabljajo osrednji sistem REX za tretje države, da obdelajo zahtevke za registracijo, shranijo registracije, obdelajo kateri koli poznejši dogodek, ki bi lahko imel posledice za prvotni zahtevek ali registracijo, ali opravljajo poizvedbe v zvezi z registracijami.

2.   Osrednji sistem REX za tretje države je interoperabilen s sistemom pred oddajo zahtevkov, referenčnimi storitvami za uporabnike in drugimi ustreznimi sistemi.

Člen 91

Sistem pred oddajo zahtevkov v okviru sistema REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev

1.   Sistem pred oddajo zahtevkov je vstopna točka za gospodarske subjekte in druge osebe, da elektronsko predložijo podatke v zahtevku za registriranega izvoznika. Sistem pred oddajo zahtevkov se ne uporablja za predložitev zahtevkov za spremembo ali razveljavitev obstoječih registracij.

2.   Sistem pred oddajo zahtevkov je interoperabilen z osrednjim sistemom REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev.

POGLAVJE XV

SISTEM DOKAZIL O STATUSU UNIJE

Člen 92

Namen in struktura sistema dokazil o statusu Unije

1.   Sistem dokazil o statusu Unije omogoča komunikacijo med carinskimi organi držav članic ter gospodarskimi subjekti in drugimi osebami za namene izdajanja in upravljanja podatkov v obliki dokumentov T2L/T2LF in carinskih blagovnih manifestov kot sredstvom za dokazovanje carinskega statusa unijskega blaga.

2.   Sistem dokazil o statusu Unije sestavljata naslednji skupni komponenti:

| (a) | posebni portal EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije; |
| --- | --- |

(a)

posebni portal EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije;

| (b) | osrednji sistem dokazil o statusu Unije. |
| --- | --- |

(b)

osrednji sistem dokazil o statusu Unije.

3.   Države članice lahko vzpostavijo naslednji nacionalni komponenti:

| (a) | nacionalni portal za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni portal za gospodarske subjekte;

| (b) | nacionalni sistem dokazil o statusu Unije. |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistem dokazil o statusu Unije.

Člen 93

Uporaba sistema dokazil o statusu Unije

1.   Gospodarski subjekti in druge osebe uporabljajo sistem dokazil o statusu Unije za vložitev zahtevkov za overitev in evidentiranje ali evidentiranje brez overitve dokazila o statusu Unije v obliki dokumentov T2L/T2LF in carinskih blagovnih manifestov ter za upravljanje uporabe dokazila o statusu unijskega blaga ob predložitvi.

2.   Sistem dokazil o statusu Unije omogoča overitev in evidentiranje zahtevkov gospodarskih subjektov in drugih oseb ter upravljanje uporabe dokazila o statusu Unije.

Člen 94

Avtentikacija in dostop do osrednjega sistema dokazil o statusu Unije

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa gospodarskih subjektov in drugih oseb za namene dostopa do skupnih komponent sistema dokazil o statusu Unije se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema dokazil o statusu Unije se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do nacionalnega sistema dokazil o statusu Unije se izvajata z uporabo sistema za upravljanje identitete in dostopa, ki ga vzpostavi zadevna država članica.

3.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema dokazil o statusu Unije se izvajata z uporabo sistema enotnega upravljanja uporabnikov in digitalnega podpisa ali omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 95

Posebni portal EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije

1.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije komunicira s portalom EU za gospodarske subjekte, pri čemer je ta vstopna točka za sistem dokazil o statusu Unije za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Posebni portal EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije je interoperabilen z osrednjim sistemom dokazil o statusu Unije.

Člen 96

Osrednji sistem dokazil o statusu Unije

1.   Osrednji sistem dokazil o statusu Unije uporabljajo carinski organi držav članic za izmenjavo in shranjevanje informacij, ki se nanašajo na predložene dokumente v obliki T2L/T2LF in carinskih blagovnih manifestov.

2.   Osrednji sistem dokazil o statusu Unije je interoperabilen s posebnim portalom EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije.

Člen 97

Nacionalni portal za gospodarske subjekte

1.   Če je država članica vzpostavila nacionalni sistem dokazil o statusu Unije v skladu s členom 92(3), točka (b), te uredbe, je nacionalni portal za gospodarske subjekte glavna vstopna točka za nacionalni sistem dokazil o statusu Unije za gospodarske subjekte in druge osebe.

2.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte je interoperabilen z nacionalnim sistemom dokazil o statusu Unije, če je vzpostavljen.

3.   Nacionalni portal za gospodarske subjekte zagotavlja funkcionalnosti, enakovredne tistim, ki jih zagotavlja posebni portal EU za gospodarske subjekte za dokazila o statusu Unije.

4.   Če država članica vzpostavi nacionalni portal za gospodarske subjekte, o tem obvesti Komisijo.

Člen 98

Nacionalni sistem dokazil o statusu Unije

Nacionalni sistem dokazil o statusu Unije je interoperabilen z osrednjim sistemom dokazil o statusu Unije, da so dokazila, ustvarjena v nacionalnem sistemu dokazil o statusu Unije, na voljo v osrednjem sistemu.

POGLAVJE XVI

SISTEM NADZORA

Člen 99

Namen in struktura sistema nadzora

1.   Sistem nadzora v skladu s členom 56(5) zakonika in akti Unije, ki določajo njegovo uporabo, omogoča komunikacijo med carinskimi organi držav članic in Komisijo za namene carinskega nadzora in zbiranje podatkov, pridobljenih iz carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet ali izvoz blaga.

2.   Države članice zahtevane informacije iz sistemov carinskih deklaracij samodejno posredujejo v sistem nadzora.

3.   Sistem nadzora je osrednji sistem, sestavljen iz ene skupne komponente.

Člen 100

Uporaba sistema nadzora

Podatki v sistemu nadzora se uporabljajo za nadzor sprostitve v prosti promet in izvoznih postopkov, kar vključuje:

| (a) | podporo Komisiji in carinskim organom držav članic pri zagotavljanju enotne uporabe carinskih kontrol in carinske zakonodaje; |
| --- | --- |

(a)

podporo Komisiji in carinskim organom držav članic pri zagotavljanju enotne uporabe carinskih kontrol in carinske zakonodaje;

| (b) | zmanjšanje tveganj, vključno s podatkovnim rudarjenjem in izmenjavo informacij o tveganju; ter |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje tveganj, vključno s podatkovnim rudarjenjem in izmenjavo informacij o tveganju; ter

| (c) | izvajanje posebnih ukrepov, predpisanih z drugimi določbami Unije, ki jih morajo izvajati carinski organi držav članic na meji. |
| --- | --- |

(c)

izvajanje posebnih ukrepov, predpisanih z drugimi določbami Unije, ki jih morajo izvajati carinski organi držav članic na meji.

Člen 101

Avtentikacija in dostop do sistema nadzora

1.   Avtentikacija in preverjanje dostopa carinskih organov držav članic za namene dostopa do skupnih komponent sistema nadzor se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

2.   Avtentikacija in preverjanje dostopa uslužbencev Komisije za namene dostopa do skupnih komponent sistema nadzora se izvajata z uporabo omrežnih storitev, ki jih zagotavlja Komisija.

Člen 102

Osrednji sistem nadzora

Države članice in Komisija uporabljajo osrednji sistem nadzora za zbiranje, shranjevanje, obdelavo in analizo podatkov iz člena 100 te uredbe.

Poglavje XVII

Delovanje elektronskih sistemov in usposabljanje za njihovo uporabo

Člen 103

Razvoj, testiranje, uvedba in upravljanje elektronskih sistemov

1.   Skupne komponente razvija, testira, uvaja in upravlja Komisija, lahko pa jih testirajo tudi države članice. Nacionalne komponente razvijajo, testirajo, uvajajo in upravljajo države članice.

2.   Države članice zagotovijo interoperabilnost nacionalnih komponent s skupnimi komponentami.

3.   Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami razvije in vzdržuje skupne specifikacije za decentralizirane sisteme.

4.   Države članice razvijejo, upravljajo in vzdržujejo vmesnike za zagotavljanje funkcionalnosti decentraliziranih sistemov, potrebnih za izmenjavo informacij z gospodarskimi subjekti in drugimi osebami prek nacionalnih komponent in vmesnikov ter z drugimi državami članicami prek skupnih komponent.

Člen 104

Vzdrževanje in spremembe elektronskih sistemov

1.   Komisija vzdržuje skupne komponente, države članice pa vzdržujejo svoje nacionalne komponente.

2.   Komisija in države članice zagotavljajo neprekinjeno delovanje elektronskih sistemov.

3.   Komisija lahko spreminja skupne komponente elektronskih sistemov, da popravi okvare, doda nove funkcionalnosti ali spremeni obstoječe.

4.   Komisija obvešča države članice o spremembah in posodobitvah skupnih komponent.

5.   Države članice obveščajo Komisijo o spremembah in posodobitvah nacionalnih komponent, ki bi lahko vplivale na delovanje skupnih komponent.

6.   Komisija in države članice javno objavijo informacije o spremembah in posodobitvah elektronskih sistemov iz odstavkov 4 in 5.

Člen 105

Začasna odpoved elektronskih sistemov

1.   V primeru začasne odpovedi elektronskih sistemov iz člena 6(3), točka (b), zakonika gospodarski subjekti in druge osebe informacije, potrebne za izpolnitev zadevnih formalnosti, predložijo na način, ki ga določijo države članice, in sicer tudi na druge načine poleg tehnik elektronske obdelave podatkov.

2.   Carinski organi držav članic zagotovijo, da so informacije, predložene v skladu z odstavkom 1, na voljo v ustreznih elektronskih sistemih v sedmih dneh po tem, ko so ti elektronski sistemi spet na voljo.

3.   Komisija in države članice se medsebojno obveščajo o kakršni koli nerazpoložljivosti elektronskih sistemov, ki je posledica začasne odpovedi.

Komisija in države članice se medsebojno obveščajo tudi o nerazpoložljivosti sistemov gospodarskih subjektov v zvezi z ICS2.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v primeru začasne odpovedi sistema ICS2, avtomatiziranega izvoznega sistema, carinskega sistema za obvladovanje tveganja ali centraliziranega carinjenja za uvoz uporablja načrt neprekinjenega poslovanja, o katerem se dogovorijo države članice in Komisija.

5.   V zvezi s sistemom ICS2 vsaka država članica odloči o aktivaciji načrta neprekinjenega poslovanja, kadar na to državo članico vpliva začasna odpoved sistema ali kadar gospodarski subjekt iz člena 127(4) in (6) zakonika, ki mora vložiti vstopno skupno deklaracijo ali navedbe v njej, teh ne more predložiti.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v primeru začasne odpovedi novega informacijsko podprtega tranzitnega sistema uporablja postopek neprekinjenega poslovanja iz Priloge 72-04 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447.

Člen 106

Podpora v obliki usposabljanj o uporabi in delovanju skupnih komponent

Komisija državam članicam nudi podporo pri uporabi in delovanju skupnih komponent elektronskih sistemov z zagotavljanjem ustreznega učnega gradiva.

Poglavje XVIII

Varstvo podatkov, upravljanje s podatki ter lastništvo in varnost elektronskih sistemov

Člen 107

Varstvo osebnih podatkov

1.   Osebni podatki, ki so registrirani v elektronskih sistemih, se obdelujejo za namene izvajanja carinske zakonodaje in druge zakonodaje, kot je navedeno v zakoniku, ob upoštevanju posebnih ciljev vsakega od elektronskih sistemov iz člena 4, člena 7(1), člena 16(1), člena 21(1), člena 30, členov 35(1), 42(1), 50(1), 57(1), 64(1), 69(1), 73(1), 79(1), 86(1), 92(1) in 99(1) te uredbe.

2.   Nacionalni nadzorni organi držav članic na področju varstva osebnih podatkov in Evropski nadzornik za varstvo podatkov sodelujejo v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2018/1725, da zagotovijo usklajen nadzor nad obdelavo osebnih podatkov, registriranih v elektronskih sistemih.

3.   Vsak zahtevek posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, registriranega v sistemu REX, za uveljavljanje njegovih pravic v skladu s poglavjem III uredb (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725 se najprej predloži pristojnim organom v tretji državi ali carinskim organom v državi članici, ki je registrirala osebne podatke.

Če je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, Komisiji predložil tak zahtevek, ne da bi poskušal uveljaviti svoje pravice pri pristojnih organih v tretji državi ali carinskih organih v državi članici, ki je registrirala osebne podatke, Komisija ta zahtevek posreduje pristojnim organom v tretji državi ali carinskim organom v državi članici, ki je te podatke registrirala.

Če registrirani izvoznik ne uveljavi svojih pravic pri pristojnem organu v tretji državi ali carinskem organu v državi članici, ki je registrirala osebne podatke, registrirani izvoznik tak zahtevek predloži Komisiji, ki deluje kot upravljavec, kot je opredeljen v členu 4, točka 7, Uredbe (EU) 2016/679 in členu 3, točka 8, Uredbe (EU) 2018/1725.

Člen 108

Posodabljanje podatkov v elektronskih sistemih

1.   Države članice zagotovijo, da podatki, registrirani na nacionalni ravni, ustrezajo podatkom, registriranim v skupnih komponentah, in da so ažurni.

2.   V primeru sistema ICS2 države članice z odstopanjem od odstavka 1 zagotovijo, da so naslednji podatki ažurni in da se ujemajo s podatki v skupnem odložišču ICS2:

| (a) | podatki, registrirani na nacionalni ravni in posredovani iz nacionalnega sistema vstopa v skupno odložišče ICS2; |
| --- | --- |

(a)

podatki, registrirani na nacionalni ravni in posredovani iz nacionalnega sistema vstopa v skupno odložišče ICS2;

| (b) | podatki, ki jih nacionalni sistem vstopa prejme iz skupnega odložišča ICS2. |
| --- | --- |

(b)

podatki, ki jih nacionalni sistem vstopa prejme iz skupnega odložišča ICS2.

Člen 109

Omejevanje dostopa do podatkov in njihove obdelave

1.   Do podatkov, ki jih v skupnih komponentah elektronskih sistemov registrira država članica, lahko dostopa ali jih obdeluje zadevna država članica. Do njih lahko dostopa in jih obdeluje tudi druga država članica, ki je vključena v obravnavo zahtevka ali upravljanje odločbe, na katero se podatki nanašajo.

2.   Do podatkov, ki jih v skupnih komponentah elektronskih sistemov registrira gospodarski subjekt ali druga oseba, lahko dostopa ali jih obdeluje zadevni gospodarski subjekt oziroma zadevna druga oseba. Do njih lahko dostopajo in jih obdelujejo tudi države članice, ki so vključene v obravnavo zahtevka ali upravljanje odločbe, na katero se podatki nanašajo.

3.   Do podatkov v skupni komponenti ICS2, ki jih v skupnem vmesniku za gospodarske subjekte posreduje ali registrira gospodarski subjekt ali druga oseba, lahko dostopa ali jih obdeluje zadevni gospodarski subjekt oziroma zadevna druga oseba.

4.   Podatke, ki jih v osrednjem sistemu evropskih zavezujočih tarifnih informacij registrira država članica, lahko obdeluje zadevna država članica. Obdeluje jih lahko tudi druga država članica, ki je vključena v obravnavo zahtevka, na katerega se podatki nanašajo, tudi prek posvetovanja med carinskimi organi držav članic v skladu s členom 26 te uredbe. Do njih lahko dostopajo vsi carinski organi držav članic v skladu s členom 25(2) in Komisija za namene člena 21(1) te uredbe.

5.   Do podatkov, ki jih v osrednjem sistemu evropskih zavezujočih tarifnih informacij registrira gospodarski subjekt ali druga oseba, lahko dostopa ali jih obdeluje zadevni gospodarski subjekt oziroma zadevna oseba. Do njih lahko dostopajo vsi carinski organi držav članic v skladu s členom 25(2) in Komisija za namene člena 21(1) te uredbe.

6.   Kar zadeva podatke v skupnih komponentah ICS2:

| (a) | ki jih državi članici posreduje gospodarski subjekt ali druga oseba prek skupnega vmesnika za gospodarske subjekte v skupno odložišče ICS2, lahko v skupnem odložišču ICS2 do njih dostopa in jih obdeluje zadevna država članica. Ta država članica lahko po potrebi tudi dostopa do teh informacij, ki so registrirane v skupnem vmesniku za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

(a)

ki jih državi članici posreduje gospodarski subjekt ali druga oseba prek skupnega vmesnika za gospodarske subjekte v skupno odložišče ICS2, lahko v skupnem odložišču ICS2 do njih dostopa in jih obdeluje zadevna država članica. Ta država članica lahko po potrebi tudi dostopa do teh informacij, ki so registrirane v skupnem vmesniku za gospodarske subjekte;

| (b) | ki jih v skupno odložišče ICS2 posreduje ali jih tam registrira država članica, lahko do njih dostopa ali jih obdeluje zadevna država članica; |
| --- | --- |

(b)

ki jih v skupno odložišče ICS2 posreduje ali jih tam registrira država članica, lahko do njih dostopa ali jih obdeluje zadevna država članica;

| (c) | iz točk (a) in (b) lahko do njih dostopa in jih obdeluje tudi druga država članica, kadar je ta vključena v postopek analize in/ali nadzora tveganja, na katerega se podatki nanašajo, v skladu s členom 186(2), točke (a), (b) in (d), členom 186(5), (7) in (7a) ter členom 189(3) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, razen podatkov, ki jih v sistemu registrirajo carinski organi drugih držav članic v zvezi z informacijami o varnostnih in varstvenih tveganjih iz člena 186(2), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447; |
| --- | --- |

(c)

iz točk (a) in (b) lahko do njih dostopa in jih obdeluje tudi druga država članica, kadar je ta vključena v postopek analize in/ali nadzora tveganja, na katerega se podatki nanašajo, v skladu s členom 186(2), točke (a), (b) in (d), členom 186(5), (7) in (7a) ter členom 189(3) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, razen podatkov, ki jih v sistemu registrirajo carinski organi drugih držav članic v zvezi z informacijami o varnostnih in varstvenih tveganjih iz člena 186(2), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447;

| (d) | jih lahko Komisija v sodelovanju z državami članicami obdeluje za namene iz člena 43(2) te uredbe in člena 182(1), točka (c), Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. Do rezultatov take obdelave lahko dostopajo Komisija in države članice; |
| --- | --- |

(d)

jih lahko Komisija v sodelovanju z državami članicami obdeluje za namene iz člena 43(2) te uredbe in člena 182(1), točka (c), Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. Do rezultatov take obdelave lahko dostopajo Komisija in države članice;

| (e) | lahko do njih dostopajo in jih obdelujejo države članice in Komisija za namene iz člena 43(3) te uredbe, pod pogoji iz člena 112 te uredbe in v skladu s posebnimi sporazumi o projektih, ki podrobno opredeljujejo postopke obdelave med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

(e)

lahko do njih dostopajo in jih obdelujejo države članice in Komisija za namene iz člena 43(3) te uredbe, pod pogoji iz člena 112 te uredbe in v skladu s posebnimi sporazumi o projektih, ki podrobno opredeljujejo postopke obdelave med državami članicami in Komisijo.

7.   Do podatkov v skupni komponenti sistema ICS2, ki jih v skupnem odložišču ICS2 registrira Komisija, lahko dostopajo in jih obdelujejo Komisija in države članice.

8.   Do podatkov v sistemu nadzora lahko dostopajo in jih obdelujejo Komisija in države članice.

9.   Do podatkov, registriranih v osrednjem sistemu REX za države članice EU, lahko dostopajo carinski organi držav članic in Komisija za namene izvajanja in spremljanja preferencialnih trgovinskih ureditev Unije.

10.   Do podatkov v sistemu pred oddajo zahtevkov v okviru sistema REX za tretje države, s katerimi ima Unija preferencialno trgovinsko ureditev, lahko dostopajo:

| (a) | pristojni organi tretje države, v kateri so bili podatki registrirani; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi tretje države, v kateri so bili podatki registrirani;

| (b) | carinski organi držav članic za izvajanje preverjanja carinskih deklaracij v skladu s členom 188 zakonika ali kontrolo po prepustitvi blaga v skladu s členom 48 zakonika; |
| --- | --- |

(b)

carinski organi držav članic za izvajanje preverjanja carinskih deklaracij v skladu s členom 188 zakonika ali kontrolo po prepustitvi blaga v skladu s členom 48 zakonika;

| (c) | Komisija za namene izvajanja in spremljanja preferencialnih trgovinskih ureditev Unije. |
| --- | --- |

(c)

Komisija za namene izvajanja in spremljanja preferencialnih trgovinskih ureditev Unije.

11.   Kadar države članice poročajo o izrednih dogodkih in težavah v operativnih postopkih za zagotavljanje storitev sistemov, pri katerih Komisija deluje kot obdelovalec, ima lahko Komisija dostop do podatkov le za namen reševanja evidentiranega izrednega dogodka ali težave. Komisija zagotovi zaupnost takih podatkov v skladu s členom 12 zakonika.

Člen 110

Lastništvo sistema

1.   Sistemski lastnik skupnih komponent je Komisija.

2.   Sistemski lastniki posameznih nacionalnih komponent so države članice.

Člen 111

Varnost sistema

1.   Varnost skupnih komponent zagotavlja Komisija. Varnost nacionalnih komponent zagotavljajo države članice.

V ta namen Komisija in države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za:

| (a) | preprečevanje dostopa do naprav, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov, nepooblaščenim osebam; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje dostopa do naprav, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov, nepooblaščenim osebam;

| (b) | preprečevanje vnosa podatkov, vpogleda vanje, njihovega spreminjanja ali brisanja s strani nepooblaščenih oseb; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje vnosa podatkov, vpogleda vanje, njihovega spreminjanja ali brisanja s strani nepooblaščenih oseb;

| (c) | odkrivanje morebitnih dejavnosti iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

odkrivanje morebitnih dejavnosti iz točk (a) in (b).

2.   Komisija in države članice se medsebojno obveščajo o dejavnostih, ki bi lahko vodile do kršitve ali domnevne kršitve varnosti elektronskih sistemov.

3.   Komisija in države članice za vse sisteme določijo varnostne načrte.

Člen 112

Upravljavec in obdelovalec sistemov

Kar zadeva sisteme iz člena 1 te uredbe in obdelavo osebnih podatkov:

| (a) | države članice delujejo kot upravljavci, kot so opredeljeni v členu 4, točka 7, Uredbe (EU) 2016/679, in izpolnjujejo obveznosti iz navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

države članice delujejo kot upravljavci, kot so opredeljeni v členu 4, točka 7, Uredbe (EU) 2016/679, in izpolnjujejo obveznosti iz navedene uredbe;

| (b) | Komisija deluje kot obdelovalec, kot je opredeljen v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2018/1725, in izpolnjuje obveznosti iz navedene uredbe, |
| --- | --- |

(b)

Komisija deluje kot obdelovalec, kot je opredeljen v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2018/1725, in izpolnjuje obveznosti iz navedene uredbe,

| (c) | Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v sistemu ICS2:






  — | kadar obdeluje podatke za spremljanje in ocenjevanje izvajanja skupnih meril in standardov tveganja za varnost in varstvo ter kontrolnih ukrepov in prednostnih kontrol v skladu s členom 109(6), točka (d), te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v sistemu ICS2:

—

kadar obdeluje podatke za spremljanje in ocenjevanje izvajanja skupnih meril in standardov tveganja za varnost in varstvo ter kontrolnih ukrepov in prednostnih kontrol v skladu s členom 109(6), točka (d), te uredbe;

| — | kadar obdeluje podatke za namene zbiranja, shranjevanja, obdelave in analize dodatnih elementov informacij v povezavi z vstopnimi skupnimi deklaracijami in za zagotavljanje podpore v postopkih obvladovanja tveganja iz člena 43(3) te uredbe pod pogoji iz člena 109(6), točka (e), te uredbe; |
| --- | --- |

—

kadar obdeluje podatke za namene zbiranja, shranjevanja, obdelave in analize dodatnih elementov informacij v povezavi z vstopnimi skupnimi deklaracijami in za zagotavljanje podpore v postopkih obvladovanja tveganja iz člena 43(3) te uredbe pod pogoji iz člena 109(6), točka (e), te uredbe;

| (d) | Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje tudi kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v carinskem sistemu za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(d)

Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje tudi kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v carinskem sistemu za obvladovanje tveganja;

| (e) | Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v sistemu REX:






  — | kadar obdeluje podatke za sinhronizacijo z nacionalnim sistemom; |
| --- | --- | --- |

(e)

Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v sistemu REX:

—

kadar obdeluje podatke za sinhronizacijo z nacionalnim sistemom;

| — | kadar obdeluje podatke za namene dostopa do podatkov za preverjanje carinskih deklaracij v skladu s členom 188 zakonika ali kontrolo po prepustitvi blaga v skladu s členom 48 zakonika; |
| --- | --- |

—

kadar obdeluje podatke za namene dostopa do podatkov za preverjanje carinskih deklaracij v skladu s členom 188 zakonika ali kontrolo po prepustitvi blaga v skladu s členom 48 zakonika;

| — | kadar obdeluje podatke za statistične namene in spremljanje uporabe sistema REX za države članice EU; |
| --- | --- |

—

kadar obdeluje podatke za statistične namene in spremljanje uporabe sistema REX za države članice EU;

| — | kadar obdeluje podatke za statistične namene in spremljanje uporabe sistema REX za tretje države; |
| --- | --- |

—

kadar obdeluje podatke za statistične namene in spremljanje uporabe sistema REX za tretje države;

| (f) | Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v sistemu nadzora. |
| --- | --- |

(f)

Komisija z odstopanjem od točke (b) deluje kot skupni upravljavec skupaj z državami članicami v sistemu nadzora.

Člen 113

Obdobje hrambe podatkov

1.   Obdobje hrambe podatkov za sisteme, katerih upravljavci so države članice, kot je opredeljeno v členu 112 te uredbe, določijo te države članice ob upoštevanju zahtev carinske zakonodaje in o tem obdobju obvestijo Komisijo.

2.   Obdobje hrambe podatkov za sisteme, pri katerih so Komisija in države članice skupni upravljavci, se določi, kot sledi:

| (a) | ICS2: 10 let od trenutka, ko se podatki prvič obdelajo v osrednjem sistemu; |
| --- | --- |

(a)

ICS2: 10 let od trenutka, ko se podatki prvič obdelajo v osrednjem sistemu;

| (b) | REX: 10 let po razveljavitvi registracije; |
| --- | --- |

(b)

REX: 10 let po razveljavitvi registracije;

| (c) | carinski sistem za obvladovanje tveganja: 10 let od trenutka, ko se podatki prvič obdelajo v osrednjem sistemu; |
| --- | --- |

(c)

carinski sistem za obvladovanje tveganja: 10 let od trenutka, ko se podatki prvič obdelajo v osrednjem sistemu;

| (d) | nadzor: 10 let od trenutka, ko se podatki prvič obdelajo v osrednjem sistemu. |
| --- | --- |

(d)

nadzor: 10 let od trenutka, ko se podatki prvič obdelajo v osrednjem sistemu.

3.   Obdobje hrambe podatkov se uporablja za vse podatke, ki jih zajemajo elektronski sistemi.

4.   Ne glede na odstavek 2 se, če je bila vložena pritožba ali če se je začel sodni postopek v zvezi s podatki, shranjenimi v elektronskih sistemih, ti podatki hranijo do zaključka pritožbenega postopka ali sodnega postopka.

Poglavje XIX

Končne določbe

Člen 114

Ocenjevanje elektronskih sistemov

Komisija in države članice ocenjujejo komponente, za katere so odgovorne, ter analizirajo zlasti varnost in celovitost teh komponent ter zaupnost podatkov, ki se obdelujejo v okviru teh komponent.

Komisija in države članice se medsebojno obveščajo o rezultatih teh ocenjevanj.

Člen 115

Razveljavitev

Izvedbena uredba (EU) 2021/414 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno izvedbeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 116

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2151 z dne 13. decembra 2019 o oblikovanju delovnega programa v zvezi z razvojem in začetkom uporabe elektronskih sistemov, predvidenih v carinskem zakoniku Unije (UL L 325, 16.12.2019, str. 168).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/414 z dne 8. marca 2021 o tehničnih zahtevah za razvoj, vzdrževanje in uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo in shranjevanje informacij na podlagi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 81, 9.3.2021, str. 37).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

7

(8)  Direktiva Sveta (EU) 2020/262 z dne 19. decembra 2019 o določitvi splošnega režima za trošarino (UL L 58, 27.2.2020, str. 4.).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (UL L 69, 15.3.2016, str. 1).

9

(10)  Konvencija med Evropsko skupnostjo, Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Kraljevino Švedsko in Švicarsko konfederacijo o skupnem tranzitnem postopku (UL L 226, 13.8.1987, str. 2).

10

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/105

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1071

z dne 1. junija 2023

o spremembi nekaterih prilog k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 glede odobritve ali odvzema statusa nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja nekaterih bolezni s seznama

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti členov 31(3), 36(4) in 42(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa posebna pravila za posamezne bolezni s seznama v skladu s členom 5(1) navedene uredbe in določa, kako se ta pravila uporabljajo za različne kategorije bolezni s seznama. Uredba (EU) 2016/429 določa tudi, da države članice vzpostavijo obvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (b), navedene uredbe in neobvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (c), navedene uredbe ter da take programe odobri Komisija. Navedena uredba tudi določa, da Komisija državam članicam ali njihovim območjem ali kompartmentom odobri ali odvzame status prost bolezni glede nekaterih bolezni s seznama iz člena 9(1), točki (b) in (c), navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa posebna pravila za posamezne bolezni s seznama v skladu s členom 5(1) navedene uredbe in določa, kako se ta pravila uporabljajo za različne kategorije bolezni s seznama. Uredba (EU) 2016/429 določa tudi, da države članice vzpostavijo obvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (b), navedene uredbe in neobvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (c), navedene uredbe ter da take programe odobri Komisija. Navedena uredba tudi določa, da Komisija državam članicam ali njihovim območjem ali kompartmentom odobri ali odvzame status prost bolezni glede nekaterih bolezni s seznama iz člena 9(1), točki (b) in (c), navedene uredbe.

| (2) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 in določa merila za odobritev, ohranitev, začasni preklic in odvzem statusa prost bolezni za države članice, njihova območja ali kompartmente ter zahteve za odobritev obveznih ali neobveznih programov izkoreninjenja za države članice, njihova območja ali kompartmente. |
| --- | --- |

(2)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 in določa merila za odobritev, ohranitev, začasni preklic in odvzem statusa prost bolezni za države članice, njihova območja ali kompartmente ter zahteve za odobritev obveznih ali neobveznih programov izkoreninjenja za države članice, njihova območja ali kompartmente.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/620 (3) določa izvedbena pravila za živalske bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi s statusom nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni in njihovim statusom necepljenja ter z odobritvijo programov izkoreninjenja navedenih bolezni s seznama. Natančneje, v prilogah k navedeni uredbi so navedene države članice, njihova območja ali kompartmenti s statusom prost bolezni, prav tako pa so navedeni tudi obstoječi odobreni obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja. Zaradi spreminjajočega se epidemiološkega stanja nekaterih bolezni je treba spremeniti nekatere priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, da se navedejo nove države članice ali njihova območja, prosta bolezni, in se s seznamov črtajo območja, na katerih so bili izbruhi bolezni potrjeni ali na katerih pogoji za ohranitev statusa prost bolezni niso več izpolnjeni, ter da se odobrijo obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja, ki so bili predloženi Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/620 (3) določa izvedbena pravila za živalske bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi s statusom nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni in njihovim statusom necepljenja ter z odobritvijo programov izkoreninjenja navedenih bolezni s seznama. Natančneje, v prilogah k navedeni uredbi so navedene države članice, njihova območja ali kompartmenti s statusom prost bolezni, prav tako pa so navedeni tudi obstoječi odobreni obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja. Zaradi spreminjajočega se epidemiološkega stanja nekaterih bolezni je treba spremeniti nekatere priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, da se navedejo nove države članice ali njihova območja, prosta bolezni, in se s seznamov črtajo območja, na katerih so bili izbruhi bolezni potrjeni ali na katerih pogoji za ohranitev statusa prost bolezni niso več izpolnjeni, ter da se odobrijo obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja, ki so bili predloženi Komisiji.

| (4) | V zvezi z okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, okužbo s kompleksom Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae in M. tuberculosis) (MTBC), okužbo z virusom stekline (RABV), enzootsko govejo levkozo (EBL), infekcioznim bovinim rinotraheitisom/infekcioznim pustularnim vulvovaginitisom (IBR/IPV), okužbo z virusom bolezni Aujeszkega (ADV), govejo virusno diarejo (BVD) in okužbo z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) (BTV) je več držav članic nedavno zaprosilo Komisijo za odobritev statusa prost bolezni oziroma za odobritev obveznih ali neobveznih programov izkoreninjenja za nekatera območja njihovega ozemlja. Več držav članic je obvestilo tudi o izbruhih okužbe z RABV in okužbe z BTV, ki jih je prav tako treba upoštevati v nekaterih prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(4)

V zvezi z okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, okužbo s kompleksom Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae in M. tuberculosis) (MTBC), okužbo z virusom stekline (RABV), enzootsko govejo levkozo (EBL), infekcioznim bovinim rinotraheitisom/infekcioznim pustularnim vulvovaginitisom (IBR/IPV), okužbo z virusom bolezni Aujeszkega (ADV), govejo virusno diarejo (BVD) in okužbo z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) (BTV) je več držav članic nedavno zaprosilo Komisijo za odobritev statusa prost bolezni oziroma za odobritev obveznih ali neobveznih programov izkoreninjenja za nekatera območja njihovega ozemlja. Več držav članic je obvestilo tudi o izbruhih okužbe z RABV in okužbe z BTV, ki jih je prav tako treba upoštevati v nekaterih prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620.

| (5) | V zvezi z okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri govedu sta Italija in Portugalska Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v pokrajini Matera v deželi Bazilikata oziroma v okrožjih Santarem in Setubal izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe. Zato bi bilo treba navedena območja navesti kot območja s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri govedu v delu I, poglavje 1, Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri govedu sta Italija in Portugalska Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v pokrajini Matera v deželi Bazilikata oziroma v okrožjih Santarem in Setubal izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe. Zato bi bilo treba navedena območja navesti kot območja s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri govedu v delu I, poglavje 1, Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620.

| (6) | V zvezi z okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri ovcah in kozah sta Francija in Italija Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v čezmorskih regijah Gvajana, Gvadelup, Martinik, Mayotte in Reunion oziroma v pokrajinah Neapelj in Salerno v deželi Kampanija izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe. Zato bi bilo treba navedena območja navesti kot območja s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri ovcah in kozah v delu I, poglavje 2, Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(6)

V zvezi z okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri ovcah in kozah sta Francija in Italija Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v čezmorskih regijah Gvajana, Gvadelup, Martinik, Mayotte in Reunion oziroma v pokrajinah Neapelj in Salerno v deželi Kampanija izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe. Zato bi bilo treba navedena območja navesti kot območja s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri ovcah in kozah v delu I, poglavje 2, Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620.

| (7) | V zvezi z okužbo z MTBC sta Italija in Španija Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z MTBC iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v pokrajini Catanzaro v deželi Kalabrija, v pokrajini Neapelj v deželi Kampanija, v pokrajinah Barletta-Andria-Trani, Brindisi in Lecce v deželi Apulija, v pokrajini Nord Est Sardegna v deželi Sardinija oziroma v provincah Burgos, León in Valladolid v avtonomni skupnosti Kastilja in León izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z MTBC. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta okužbe z MTBC. |
| --- | --- |

(7)

V zvezi z okužbo z MTBC sta Italija in Španija Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z MTBC iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v pokrajini Catanzaro v deželi Kalabrija, v pokrajini Neapelj v deželi Kampanija, v pokrajinah Barletta-Andria-Trani, Brindisi in Lecce v deželi Apulija, v pokrajini Nord Est Sardegna v deželi Sardinija oziroma v provincah Burgos, León in Valladolid v avtonomni skupnosti Kastilja in León izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z MTBC. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta okužbe z MTBC.

| (8) | V zvezi z EBL je Portugalska Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost EBL iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v okrožju Porto izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost EBL. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta EBL. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z EBL je Portugalska Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost EBL iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v okrožju Porto izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost EBL. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta EBL.

| (9) | V zvezi z IBR/IPV je Slovaška Komisiji predložila vlogo za odobritev neobveznega programa izkoreninjenja za območje, ki zajema regije Bratislava, Košice, Prešov, Trnava in Žilina. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 2, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev programov izkoreninjenja IBR/IPV. Zato bi bilo treba navedeno območje v delu II Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območje z odobrenim programom izkoreninjenja IBR/IPV. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z IBR/IPV je Slovaška Komisiji predložila vlogo za odobritev neobveznega programa izkoreninjenja za območje, ki zajema regije Bratislava, Košice, Prešov, Trnava in Žilina. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 2, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev programov izkoreninjenja IBR/IPV. Zato bi bilo treba navedeno območje v delu II Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območje z odobrenim programom izkoreninjenja IBR/IPV.

| (10) | V zvezi z okužbo z ADV je Poljska Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z ADV iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 izpolnjeni za vse regije, ki so trenutno navedene v delu II Priloge VI k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot regije z odobrenim programom izkoreninjenja. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z ADV. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge VI k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta okužbe z ADV. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z okužbo z ADV je Poljska Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z ADV iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 izpolnjeni za vse regije, ki so trenutno navedene v delu II Priloge VI k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot regije z odobrenim programom izkoreninjenja. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z ADV. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge VI k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta okužbe z ADV.

| (11) | V zvezi z BVD je Nemčija Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost BVD iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v regijah Augsburg in Ostallgäu v upravnem okrožju Schwaben v zvezni deželi Bavarska izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost BVD. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta BVD. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z BVD je Nemčija Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost BVD iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v regijah Augsburg in Ostallgäu v upravnem okrožju Schwaben v zvezni deželi Bavarska izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost BVD. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja, prosta BVD.

| (12) | V zvezi z BVD je Nemčija Komisijo obvestila tudi, da bi bilo treba posodobiti območja upravnih okrožij Oberfranken, Oberpfalz, Mittelfranken in Unterfranken v zvezni deželi Bavarska, ki so navedena v delu I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot območja s statusom prost BVD. Celotno ozemlje navedenih območij je prosto BVD, za razliko od upravnega okrožja Spodnja Bavarska, kjer je BVD še vedno prisoten na nekaterih delih navedenih ozemelj. Zato ni treba navesti manjših enot, kot so mesta in podeželska okrožja, ki so navedena pod upravnimi okrožji Oberfranken, Oberpfalz, Mittelfranken in Unterfranken in bi jih bilo treba črtati. Del I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi z BVD je Nemčija Komisijo obvestila tudi, da bi bilo treba posodobiti območja upravnih okrožij Oberfranken, Oberpfalz, Mittelfranken in Unterfranken v zvezni deželi Bavarska, ki so navedena v delu I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot območja s statusom prost BVD. Celotno ozemlje navedenih območij je prosto BVD, za razliko od upravnega okrožja Spodnja Bavarska, kjer je BVD še vedno prisoten na nekaterih delih navedenih ozemelj. Zato ni treba navesti manjših enot, kot so mesta in podeželska okrožja, ki so navedena pod upravnimi okrožji Oberfranken, Oberpfalz, Mittelfranken in Unterfranken in bi jih bilo treba črtati. Del I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Slovaška je Komisijo obvestila o več izbruhih okužbe z RABV, ki so prizadeli okrožja Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik in Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju ter okrožja Michalovce, Sobrance in Trebišov v Košiškem okraju. Ker ima celotno ozemlje Slovaške status prost okužbe z RABV in je na seznamu v delu I Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, bi bilo treba status prost okužbe za navedena okrožja odvzeti, vnos za Slovaško na navedenem seznamu pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Slovaška je Komisijo obvestila o več izbruhih okužbe z RABV, ki so prizadeli okrožja Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik in Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju ter okrožja Michalovce, Sobrance in Trebišov v Košiškem okraju. Ker ima celotno ozemlje Slovaške status prost okužbe z RABV in je na seznamu v delu I Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, bi bilo treba status prost okužbe za navedena okrožja odvzeti, vnos za Slovaško na navedenem seznamu pa bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (14) | V zvezi z okužbo z RABV je Slovaška Komisiji predložila tudi vlogo za odobritev obveznega programa izkoreninjenja za območje, ki zajema okrožja Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik in Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju ter okrožja Michalovce, Sobrance in Trebišov v Košiškem okraju. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 2, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev programov izkoreninjenja okužbe z RABV. Zato bi bilo treba navedeno območje v delu II Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območje z odobrenim programom izkoreninjenja okužbe z RABV. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi z okužbo z RABV je Slovaška Komisiji predložila tudi vlogo za odobritev obveznega programa izkoreninjenja za območje, ki zajema okrožja Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik in Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju ter okrožja Michalovce, Sobrance in Trebišov v Košiškem okraju. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 2, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev programov izkoreninjenja okužbe z RABV. Zato bi bilo treba navedeno območje v delu II Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območje z odobrenim programom izkoreninjenja okužbe z RABV.

| (15) | V zvezi z okužbo z BTV sta Belgija in Nemčija Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z BTV za celotno ozemlje Belgije oziroma za okrožja Bernkastel-Wittlich, Eifelkreis Bitburg-Prüm, Trier, Trier-Saarburg in Vulkaneifel v zvezni deželi Porenje - Pfalška izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z BTV. Zato bi bilo treba Belgijo navesti, navedeno območje v zvezni deželi Porenje - Pfalška pa dodati k ozemlju Nemčije, ki je že navedeno kot prosto okužbe z BTV v delu I Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot območje s statusom prost okužbe z BTV. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z okužbo z BTV sta Belgija in Nemčija Komisiji predložili informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z BTV za celotno ozemlje Belgije oziroma za okrožja Bernkastel-Wittlich, Eifelkreis Bitburg-Prüm, Trier, Trier-Saarburg in Vulkaneifel v zvezni deželi Porenje - Pfalška izpolnjeni. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z BTV. Zato bi bilo treba Belgijo navesti, navedeno območje v zvezni deželi Porenje - Pfalška pa dodati k ozemlju Nemčije, ki je že navedeno kot prosto okužbe z BTV v delu I Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot območje s statusom prost okužbe z BTV.

| (16) | Španija je obvestila Komisijo o izbruhih okužbe z BTV, serotipom 4, v provincah Ourense in Pontevedra v avtonomni skupnosti Galicija, ki so prizadeli tudi okoliška okrožja Sarria, Chantada in Terra de Lemos-Quiroga v provinci Lugo ter okrožji Alcañices in Puebla de Sanabria v provinci Zamora v avtonomni skupnosti Kastilja in Leon. Ker imajo navedena območja status prost okužbe in so navedena v delu I Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, bi jim bilo treba odvzeti status prost okužbe z BTV, vnos za Španijo na navedenem seznamu pa ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Španija je obvestila Komisijo o izbruhih okužbe z BTV, serotipom 4, v provincah Ourense in Pontevedra v avtonomni skupnosti Galicija, ki so prizadeli tudi okoliška okrožja Sarria, Chantada in Terra de Lemos-Quiroga v provinci Lugo ter okrožji Alcañices in Puebla de Sanabria v provinci Zamora v avtonomni skupnosti Kastilja in Leon. Ker imajo navedena območja status prost okužbe in so navedena v delu I Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, bi jim bilo treba odvzeti status prost okužbe z BTV, vnos za Španijo na navedenem seznamu pa ustrezno spremeniti.

| (17) | V zvezi z okužbo z BTV je Španija Komisijo obvestila tudi, da je razširila ozemeljsko področje uporabe neobveznega programa izkoreninjenja, ki je že bil odobren za območje iz dela II Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, z vključitvijo območja, ki zajema provinci Ourense in Pontevedra, več okrožij v provinci Lugo v avtonomni skupnosti Galicija, več okrožij v provinci Toledo v avtonomni skupnosti Kastilja - Manča, provinco Salamanca, več okrožij v provincah Avila in Zamora v avtonomni skupnosti Kastilja in Leon ter več okrožij v avtonomni skupnosti Madrid. Zato bi bilo treba navedeno območje dodati k vnosu za Španijo v delu II Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot območje z odobrenim programom izkoreninjenja okužbe z BTV. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi z okužbo z BTV je Španija Komisijo obvestila tudi, da je razširila ozemeljsko področje uporabe neobveznega programa izkoreninjenja, ki je že bil odobren za območje iz dela II Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, z vključitvijo območja, ki zajema provinci Ourense in Pontevedra, več okrožij v provinci Lugo v avtonomni skupnosti Galicija, več okrožij v provinci Toledo v avtonomni skupnosti Kastilja - Manča, provinco Salamanca, več okrožij v provincah Avila in Zamora v avtonomni skupnosti Kastilja in Leon ter več okrožij v avtonomni skupnosti Madrid. Zato bi bilo treba navedeno območje dodati k vnosu za Španijo v delu II Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 kot območje z odobrenim programom izkoreninjenja okužbe z BTV.

| (18) | Priloge I do VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(18)

Priloge I do VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (19) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge I do VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (UL L 174, 3.6.2020, str. 211).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/620 z dne 15. aprila 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede odobritve statusa nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni in njihovega statusa necepljenja v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja navedenih bolezni s seznama (UL L 131, 16.4.2021, str. 78).

3

---

PRILOGA

Priloge I do VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 se spremenijo:

| (1) | Priloga I se spremeni:






  (a) | poglavje 1 dela I se spremeni:






  (i) | vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Italija | dežela Abruci: pokrajini Pescara, Teramo
  dežela Bazilikata: pokrajina Matera
  dežela Kalabrija: pokrajina Vibo Valentia
  dežela Kampanija: pokrajine Avellino, Benevento, Neapelj
  dežela Emilija - Romanja
  dežela Furlanija - Julijska krajina
  dežela Lacij
  dežela Ligurija
  dežela Lombardija
  dežela Marke
  dežela Molize: pokrajina Campobasso
  dežela Piemont
  dežela Apulija: pokrajine Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  dežela Sardinija
  dežela Toskana
  dežela Trentinsko - Zgornje Poadižje
  dežela Umbrija
  dežela Dolina Aoste
  dežela Benečija“ |

(1)

Priloga I se spremeni:

(a)

poglavje 1 dela I se spremeni:

(i)

vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Italija

dežela Abruci: pokrajini Pescara, Teramo

dežela Bazilikata: pokrajina Matera

dežela Kalabrija: pokrajina Vibo Valentia

dežela Kampanija: pokrajine Avellino, Benevento, Neapelj

dežela Emilija - Romanja

dežela Furlanija - Julijska krajina

dežela Lacij

dežela Ligurija

dežela Lombardija

dežela Marke

dežela Molize: pokrajina Campobasso

dežela Piemont

dežela Apulija: pokrajine Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

dežela Sardinija

dežela Toskana

dežela Trentinsko - Zgornje Poadižje

dežela Umbrija

dežela Dolina Aoste

dežela Benečija“

| (ii) | vnos za Portugalsko se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Portugalska | okrožja Aveiro, Castelo Branco, Coimbra, Faro, Guarda, Leiria, Santarem, Setubal, Viseu
  avtonomna regija Azori: Ilhas de Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, São Jorge, Santa Maria, Terceira“ |

(ii)

vnos za Portugalsko se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Portugalska

okrožja Aveiro, Castelo Branco, Coimbra, Faro, Guarda, Leiria, Santarem, Setubal, Viseu

avtonomna regija Azori: Ilhas de Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, São Jorge, Santa Maria, Terceira“

| (b) | poglavje 2 dela I se spremeni:






  (i) | vnos za Francijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Francija | celotno ozemlje“ |

(b)

poglavje 2 dela I se spremeni:

(i)

vnos za Francijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Francija

celotno ozemlje“

| (ii) | vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Italija | dežela Abruci
  dežela Kalabrija: pokrajini Catanzaro, Cosenza
  dežela Kampanija: pokrajine Benevento, Neapelj, Salerno
  dežela Emilija - Romanja
  dežela Furlanija - Julijska krajina
  dežela Lacij
  dežela Ligurija
  dežela Lombardija
  dežela Marke
  dežela Molize
  dežela Piemont
  dežela Apulija: pokrajine Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  dežela Sardinija
  dežela Toskana
  dežela Trentinsko - Zgornje Poadižje
  dežela Umbrija
  dežela Dolina Aoste
  dežela Benečija“ |

(ii)

vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Italija

dežela Abruci

dežela Kalabrija: pokrajini Catanzaro, Cosenza

dežela Kampanija: pokrajine Benevento, Neapelj, Salerno

dežela Emilija - Romanja

dežela Furlanija - Julijska krajina

dežela Lacij

dežela Ligurija

dežela Lombardija

dežela Marke

dežela Molize

dežela Piemont

dežela Apulija: pokrajine Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

dežela Sardinija

dežela Toskana

dežela Trentinsko - Zgornje Poadižje

dežela Umbrija

dežela Dolina Aoste

dežela Benečija“

| (c) | poglavje 1 dela II se spremeni:






  (i) | vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Italija | dežela Abruci: pokrajini Aquila, Chieti
  dežela Bazilikata: pokrajina Potenza
  dežela Kalabrija: pokrajine Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  dežela Kampanija: pokrajini Caserta, Salerno
  dežela Molize: pokrajina Isernia
  dežela Apulija: pokrajini Foggia, Taranto
  dežela Sicilija“ |

(c)

poglavje 1 dela II se spremeni:

(i)

vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Italija

dežela Abruci: pokrajini Aquila, Chieti

dežela Bazilikata: pokrajina Potenza

dežela Kalabrija: pokrajine Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

dežela Kampanija: pokrajini Caserta, Salerno

dežela Molize: pokrajina Isernia

dežela Apulija: pokrajini Foggia, Taranto

dežela Sicilija“

| (ii) | vnos za Portugalsko se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Portugalska | okrožja Beja, Braga, Braganca, Evora, Lisboa, Portalegre, Porto, Viana do Castelo, Vila Real
  avtonomna regija Madeira
  avtonomna regija Azori: Ilha de São Miguel“ |

(ii)

vnos za Portugalsko se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Portugalska

okrožja Beja, Braga, Braganca, Evora, Lisboa, Portalegre, Porto, Viana do Castelo, Vila Real

avtonomna regija Madeira

avtonomna regija Azori: Ilha de São Miguel“

| (d) | v poglavju 2 Priloge II se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Italija | dežela Bazilikata
  dežela Kalabrija: pokrajine Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  dežela Kampanija: pokrajini Caserta, Avellino
  dežela Apulija: pokrajina Foggia
  dežela Sicilija“ |

(d)

v poglavju 2 Priloge II se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Italija

dežela Bazilikata

dežela Kalabrija: pokrajine Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

dežela Kampanija: pokrajini Caserta, Avellino

dežela Apulija: pokrajina Foggia

dežela Sicilija“

| (2) | Priloga II se spremeni:






  (a) | del I se spremeni:






  (i) | vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Italija | dežela Abruci
  dežela Bazilikata: pokrajina Matera
  dežela Kalabrija: pokrajina Catanzaro
  dežela Kampanija: pokrajina Neapelj
  dežela Emilija - Romanja
  dežela Furlanija - Julijska krajina
  dežela Lacij: pokrajine Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  dežela Ligurija
  dežela Lombardija
  dežela Marke: pokrajine Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  dežela Molize
  dežela Piemont
  dežela Apulija: pokrajine Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  dežela Sardinija: metropolitansko mesto Cagliari, pokrajine Medio Campidano, Nord Est Sardegna, Nuoro, Ogliastra, Oristano, Sulcis Iglesiente
  dežela Toskana
  dežela Trentinsko - Zgornje Poadižje
  dežela Umbrija
  dežela Dolina Aoste
  dežela Benečija“ |

(2)

Priloga II se spremeni:

(a)

del I se spremeni:

(i)

vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Italija

dežela Abruci

dežela Bazilikata: pokrajina Matera

dežela Kalabrija: pokrajina Catanzaro

dežela Kampanija: pokrajina Neapelj

dežela Emilija - Romanja

dežela Furlanija - Julijska krajina

dežela Lacij: pokrajine Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

dežela Ligurija

dežela Lombardija

dežela Marke: pokrajine Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

dežela Molize

dežela Piemont

dežela Apulija: pokrajine Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

dežela Sardinija: metropolitansko mesto Cagliari, pokrajine Medio Campidano, Nord Est Sardegna, Nuoro, Ogliastra, Oristano, Sulcis Iglesiente

dežela Toskana

dežela Trentinsko - Zgornje Poadižje

dežela Umbrija

dežela Dolina Aoste

dežela Benečija“

| (ii) | vnos za Španijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Španija | avtonomna skupnost Kanarski otoki
  avtonomna skupnost Kastilja in Leon: province Burgos, León, Valladolid
  avtonomna skupnost Katalonija
  avtonomna skupnost Galicija
  avtonomna skupnost Balearski otoki
  avtonomna skupnost Murcia
  avtonomna skupnost Baskija
  avtonomna skupnost Asturija“ |

(ii)

vnos za Španijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Španija

avtonomna skupnost Kanarski otoki

avtonomna skupnost Kastilja in Leon: province Burgos, León, Valladolid

avtonomna skupnost Katalonija

avtonomna skupnost Galicija

avtonomna skupnost Balearski otoki

avtonomna skupnost Murcia

avtonomna skupnost Baskija

avtonomna skupnost Asturija“

| (b) | del II se spremeni:






  (i) | vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Italija | dežela Bazilikata: pokrajina Potenza
  dežela Kalabrija: pokrajine Cosenza, Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  dežela Kampanija: pokrajine Avellino, Caserta, Benevento, Salerno
  dežela Lacij: pokrajina Rim
  dežela Marke: pokrajina Macerata
  dežela Apulija: pokrajina Foggia
  dežela Sardinija: metropolitansko mesto Sassari
  dežela Sicilija“ |

(b)

del II se spremeni:

(i)

vnos za Italijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Italija

dežela Bazilikata: pokrajina Potenza

dežela Kalabrija: pokrajine Cosenza, Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

dežela Kampanija: pokrajine Avellino, Caserta, Benevento, Salerno

dežela Lacij: pokrajina Rim

dežela Marke: pokrajina Macerata

dežela Apulija: pokrajina Foggia

dežela Sardinija: metropolitansko mesto Sassari

dežela Sicilija“

| (ii) | vnos za Španijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Španija | avtonomna skupnost Andaluzija
  avtonomna skupnost Aragonija
  avtonomna skupnost Kantabrija
  avtonomna skupnost Kastilja - Manča
  avtonomna skupnost Kastilja in Leon: province Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Zamora
  avtonomna skupnost Extremadura
  avtonomna skupnost Rioja
  avtonomna skupnost Madrid
  avtonomna skupnost Navarra
  avtonomna skupnost Valencija“ |

(ii)

vnos za Španijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Španija

avtonomna skupnost Andaluzija

avtonomna skupnost Aragonija

avtonomna skupnost Kantabrija

avtonomna skupnost Kastilja - Manča

avtonomna skupnost Kastilja in Leon: province Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Zamora

avtonomna skupnost Extremadura

avtonomna skupnost Rioja

avtonomna skupnost Madrid

avtonomna skupnost Navarra

avtonomna skupnost Valencija“

| (3) | Priloga III se spremeni:






  (a) | v delu I se vnos za Slovaško nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Slovaška | celotno ozemlje, razen naslednjih območij:
  Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju
  Michalovce, Sobrance, Trebišov v Košiškem okraju“ |

(3)

Priloga III se spremeni:

(a)

v delu I se vnos za Slovaško nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Slovaška

celotno ozemlje, razen naslednjih območij:

Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju

Michalovce, Sobrance, Trebišov v Košiškem okraju“

| (b) | v delu II se za vnosom za Romunijo vstavi naslednji vnos za Slovaško:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Slovaška | okrožja Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju
  okrožja Michalovce, Sobrance, Trebišov v Košiškem okraju“ |

(b)

v delu II se za vnosom za Romunijo vstavi naslednji vnos za Slovaško:

Država članica

Ozemlje

„Slovaška

okrožja Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Svidnik, Vranov nad Topl’ou v Prešovskem okraju

okrožja Michalovce, Sobrance, Trebišov v Košiškem okraju“

| (4) | v Prilogi IV, del I, se vnos za Portugalsko nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Portugalska | celotno ozemlje, razen avtonomne regije Madeira“ |

(4)

v Prilogi IV, del I, se vnos za Portugalsko nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Portugalska

celotno ozemlje, razen avtonomne regije Madeira“

| (5) | v Prilogi V, del II, se za vnosom za Luksemburg vstavi naslednji vnos za Slovaško:







  Država članica | Ozemlje | Datum prvotne odobritve iz člena 15, točka 2, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| „Slovaška | Bratislavski okraj
  Košiški okraj
  Prešovski okraj
  Trnavski okraj
  Žilinski okraj | 5. junij 2023“ |

(5)

v Prilogi V, del II, se za vnosom za Luksemburg vstavi naslednji vnos za Slovaško:

Država članica

Ozemlje

Datum prvotne odobritve iz člena 15, točka 2, Delegirane uredbe (EU) 2020/689

„Slovaška

Bratislavski okraj

Košiški okraj

Prešovski okraj

Trnavski okraj

Žilinski okraj

5. junij 2023“

| (6) | Priloga VI se spremeni:






  (a) | v delu I se vnos za Poljsko nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Poljska | celotno ozemlje“ |

(6)

Priloga VI se spremeni:

(a)

v delu I se vnos za Poljsko nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Poljska

celotno ozemlje“

| (b) | v delu II se črta vnos za Poljsko: |
| --- | --- |

(b)

v delu II se črta vnos za Poljsko:

| (7) | Priloga VII se spremeni:






  (a) | v delu I se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Nemčija | zvezna dežela Baden-Württemberg
  zvezna dežela Bavarska:
  upravno okrožje Zgornja Bavarska
  naslednja mesta in podeželska okrožja v upravnem okrožju Spodnja Bavarska: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn, Lkr. Straubing-Bogen
  upravno okrožje Mittelfranken
  upravno okrožje Oberfranken
  upravno okrožje Oberpfalz
  upravno okrožje Unterfranken
  upravno okrožje Schwaben
  zvezna dežela Brandenburg
  zvezna dežela Bremen
  zvezna dežela Hamburg
  zvezna dežela Hessen
  zvezna dežela Mecklenburg - Predpomorjanska
  zvezna dežela Porenje - Pfalška
  zvezna dežela Posarje
  zvezna dežela Saška
  zvezna dežela Saška - Anhalt
  zvezna dežela Turingija“ |

(7)

Priloga VII se spremeni:

(a)

v delu I se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Nemčija

zvezna dežela Baden-Württemberg

zvezna dežela Bavarska:

upravno okrožje Zgornja Bavarska

naslednja mesta in podeželska okrožja v upravnem okrožju Spodnja Bavarska: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn, Lkr. Straubing-Bogen

upravno okrožje Mittelfranken

upravno okrožje Oberfranken

upravno okrožje Oberpfalz

upravno okrožje Unterfranken

upravno okrožje Schwaben

zvezna dežela Brandenburg

zvezna dežela Bremen

zvezna dežela Hamburg

zvezna dežela Hessen

zvezna dežela Mecklenburg - Predpomorjanska

zvezna dežela Porenje - Pfalška

zvezna dežela Posarje

zvezna dežela Saška

zvezna dežela Saška - Anhalt

zvezna dežela Turingija“

| (b) | v delu II se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:







  Država članica | Ozemlje | Datum prvotne odobritve iz člena 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| „Nemčija | zvezna dežela Bavarska:
  naslednja mesta in podeželska okrožja v upravnem okrožju Spodnja Bavarska: Deggendorf, Dingolfing-Landau
  zvezna dežela Berlin
  zvezna dežela Spodnja Saška
  zvezna dežela Severno Porenje - Vestfalija
  zvezna dežela Schleswig-Holstein | 21. februar 2022“ |

(b)

v delu II se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

Datum prvotne odobritve iz člena 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/689

„Nemčija

zvezna dežela Bavarska:

naslednja mesta in podeželska okrožja v upravnem okrožju Spodnja Bavarska: Deggendorf, Dingolfing-Landau

zvezna dežela Berlin

zvezna dežela Spodnja Saška

zvezna dežela Severno Porenje - Vestfalija

zvezna dežela Schleswig-Holstein

21. februar 2022“

| (8) | Priloga VIII se spremeni:






  (a) | del I se spremeni:






  (i) | pred vnosom za Češko se vstavi naslednji vnos za Belgijo:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Belgija | celotno ozemlje“ |

(8)

Priloga VIII se spremeni:

(a)

del I se spremeni:

(i)

pred vnosom za Češko se vstavi naslednji vnos za Belgijo:

Država članica

Ozemlje

„Belgija

celotno ozemlje“

| (ii) | vnos za Nemčijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Nemčija | celotno ozemlje“ |

(ii)

vnos za Nemčijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Nemčija

celotno ozemlje“

| (iii) | vnos za Španijo se nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Španija | avtonomna skupnost Andaluzija: provinca Almería
  provinca Granada, naslednja okrožja: Alhama de Granada (Alhama/Temple), Baza (Altiplanicie Sur), Guadix (Hoya-Altiplanicie de Guadix), Huescar (Altiplanicie Norte), Iznalloz (Montes Orientales), Loja (Vega/Montes Occ.), Orgiva (Alpujarra/Valle de Lecrin), Santa Fe (Vega de Granada)
  avtonomna skupnost Aragonija
  avtonomna skupnost Asturija
  avtonomna skupnost Kanarski otoki avtonomna skupnost Kantabrija
  avtonomna skupnost Kastilja - Manča, razen naslednjih okrožij:
  Almadén, Almodóvar del Campo, Piedrabuena v provinci Ciudad Real
  Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos v provinci Toledo
  avtonomna skupnost Kastilja in León, razen naslednjih območij:
  provinca Salamanca
  Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada v provinci Ávila
  Alcañices, Bermillo de Sayago, Puebla de Sanabria v provinci Zamora
  avtonomna skupnost Katalonija
  avtonomna skupnost Galicija, razen naslednjih območij:
  provinca Orense
  provinca Pontevedra
  Sarria, Chantada in Terra de Lemos-Quiroga v provinci Lugo
  avtonomna skupnost Rioja
  avtonomna skupnost Madrid, razen naslednjih okrožij:
  Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias
  avtonomna skupnost Murcia
  avtonomna skupnost Navarra
  avtonomna skupnost Baskija
  avtonomna skupnost Valencija“ |

(iii)

vnos za Španijo se nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Španija

avtonomna skupnost Andaluzija: provinca Almería

provinca Granada, naslednja okrožja: Alhama de Granada (Alhama/Temple), Baza (Altiplanicie Sur), Guadix (Hoya-Altiplanicie de Guadix), Huescar (Altiplanicie Norte), Iznalloz (Montes Orientales), Loja (Vega/Montes Occ.), Orgiva (Alpujarra/Valle de Lecrin), Santa Fe (Vega de Granada)

avtonomna skupnost Aragonija

avtonomna skupnost Asturija

avtonomna skupnost Kanarski otoki avtonomna skupnost Kantabrija

avtonomna skupnost Kastilja - Manča, razen naslednjih okrožij:

Almadén, Almodóvar del Campo, Piedrabuena v provinci Ciudad Real

Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos v provinci Toledo

avtonomna skupnost Kastilja in León, razen naslednjih območij:

provinca Salamanca

Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada v provinci Ávila

Alcañices, Bermillo de Sayago, Puebla de Sanabria v provinci Zamora

avtonomna skupnost Katalonija

avtonomna skupnost Galicija, razen naslednjih območij:

provinca Orense

provinca Pontevedra

Sarria, Chantada in Terra de Lemos-Quiroga v provinci Lugo

avtonomna skupnost Rioja

avtonomna skupnost Madrid, razen naslednjih okrožij:

Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias

avtonomna skupnost Murcia

avtonomna skupnost Navarra

avtonomna skupnost Baskija

avtonomna skupnost Valencija“

| (b) | del II se nadomesti z naslednjim:

  „DEL II

  Države članice ali njihova območja z odobrenim programom izkoreninjenja okužbe z BTV








  Država članica | Ozemlje | Datum prvotne odobritve iz člena 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| Španija | avtonomna skupnost Andaluzija:
  province Cádiz, Córdoba, Huelva, Jaén, Málaga, Sevilla
  provinca Granada: Motril (Costa de Granada)
  avtonomna skupnost Kastilja - Manča:
  provinca Ciudad Real, naslednja okrožja: Almadén, Almodóvar del Campo in Piedrabuena
  provinca Toledo, naslednja okrožja: Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos
  avtonomna skupnost Kastilja in Leon:
  provinca Salamanca
  provinca Ávila, naslednja okrožja: Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada
  provinca Zamora, naslednja okrožja: Alcañices, Bermillo de Sayago Puebla de Sanabria
  avtonomna skupnost Extremadura
  avtonomna skupnost Galicija:
  provinca Orense
  provinca Pontevedra
  Sarria, Chantada in Terra de Lemos-Quiroga v provinci Lugo
  avtonomna skupnost Balearski otoki
  avtonomna skupnost Madrid, naslednja okrožja:
  Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias | 21. februar 2022“ |

(b)

del II se nadomesti z naslednjim:

„DEL II

Države članice ali njihova območja z odobrenim programom izkoreninjenja okužbe z BTV

Država članica

Ozemlje

Datum prvotne odobritve iz člena 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/689

Španija

avtonomna skupnost Andaluzija:

province Cádiz, Córdoba, Huelva, Jaén, Málaga, Sevilla

provinca Granada: Motril (Costa de Granada)

avtonomna skupnost Kastilja - Manča:

provinca Ciudad Real, naslednja okrožja: Almadén, Almodóvar del Campo in Piedrabuena

provinca Toledo, naslednja okrožja: Belvis de la Jara, Gálvez, Los Navalmorales, Oropesa, Talavera de la Reina, Toledo, Torrijos

avtonomna skupnost Kastilja in Leon:

provinca Salamanca

provinca Ávila, naslednja okrožja: Ávila, Arenas de San Pedro, Candeleda, Cebrero, El Barco de Ávila, El Barraco, Navaluenga, Navarredonda de Gredos, Piedrahíta, San Pedro del Arroyo, Sotillo de la Adrada

provinca Zamora, naslednja okrožja: Alcañices, Bermillo de Sayago Puebla de Sanabria

avtonomna skupnost Extremadura

avtonomna skupnost Galicija:

provinca Orense

provinca Pontevedra

Sarria, Chantada in Terra de Lemos-Quiroga v provinci Lugo

avtonomna skupnost Balearski otoki

avtonomna skupnost Madrid, naslednja okrožja:

Navalcarnero, San Martín de Valdeiglesias

21. februar 2022“

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/116

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1072

z dne 1. junija 2023

o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2023

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (1) in zlasti člena 17(1), tretji pododstavek, Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 17(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 določa, da se prilagoditvena stopnja za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 5(2), točka (c), navedene uredbe in za posebne ukrepe iz člena 5(2), točka (e), navedene uredbe določi, kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov, financiranih v okviru ustrezne posebne zgornje meje za posamezno proračunsko leto, kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene. |
| --- | --- |

(1)

Člen 17(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 določa, da se prilagoditvena stopnja za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 5(2), točka (c), navedene uredbe in za posebne ukrepe iz člena 5(2), točka (e), navedene uredbe določi, kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov, financiranih v okviru ustrezne posebne zgornje meje za posamezno proračunsko leto, kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene.

| (2) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2021/2116 se v Evropskem kmetijskem jamstvenem skladu (EKJS) na začetku vsakega leta vzpostavi kmetijska rezerva Unije. Kadar razpoložljive odobritve ne zadostujejo za financiranje rezerve do zahtevanega zneska, se lahko v skladu s členom 16(2), drugi pododstavek, navedene uredbe uporabi finančna disciplina v skladu s členom 17 navedene uredbe kot zadnja možnost za financiranje rezerve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2021/2116 se v Evropskem kmetijskem jamstvenem skladu (EKJS) na začetku vsakega leta vzpostavi kmetijska rezerva Unije. Kadar razpoložljive odobritve ne zadostujejo za financiranje rezerve do zahtevanega zneska, se lahko v skladu s členom 16(2), drugi pododstavek, navedene uredbe uporabi finančna disciplina v skladu s členom 17 navedene uredbe kot zadnja možnost za financiranje rezerve.

| (3) | Napovedi za neposredna plačila in s trgom povezane odhodke iz predloga proračuna Komisije za leto 2024 kažejo, da trenutno ni potrebe po finančni disciplini. Vendar obstaja velika negotovost glede prihodnjih potreb po podpori iz kmetijske rezerve zaradi posledic, ki jih je ruska invazija na Ukrajino imela za agroživilski sektor, in učinkov izredno visoke stopnje inflacije na odhodke, povezane s trgom. Poleg tega so bila z letom 2023 uvedena nova in bistveno prožnejša pravila o finančnem upravljanju za neposredna plačila, kar povečuje negotovost pri ocenjevanju ravni izvrševanja proračuna za finančno leto 2024. |
| --- | --- |

(3)

Napovedi za neposredna plačila in s trgom povezane odhodke iz predloga proračuna Komisije za leto 2024 kažejo, da trenutno ni potrebe po finančni disciplini. Vendar obstaja velika negotovost glede prihodnjih potreb po podpori iz kmetijske rezerve zaradi posledic, ki jih je ruska invazija na Ukrajino imela za agroživilski sektor, in učinkov izredno visoke stopnje inflacije na odhodke, povezane s trgom. Poleg tega so bila z letom 2023 uvedena nova in bistveno prožnejša pravila o finančnem upravljanju za neposredna plačila, kar povečuje negotovost pri ocenjevanju ravni izvrševanja proračuna za finančno leto 2024.

| (4) | V skladu s členom 17(1), tretji pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 bi se morala prilagoditvena stopnja določiti do 30. junija koledarskega leta, za katero se ta stopnja uporablja. V skladu s členom 17(2) navedene uredbe se prilagoditvena stopnja lahko prilagodi na podlagi novih informacij do 1. decembra istega koledarskega leta. Prilagoditev stopnje na podlagi novih informacij pa je mogoča le, če je bila stopnja določena do 30. junija. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 17(1), tretji pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 bi se morala prilagoditvena stopnja določiti do 30. junija koledarskega leta, za katero se ta stopnja uporablja. V skladu s členom 17(2) navedene uredbe se prilagoditvena stopnja lahko prilagodi na podlagi novih informacij do 1. decembra istega koledarskega leta. Prilagoditev stopnje na podlagi novih informacij pa je mogoča le, če je bila stopnja določena do 30. junija.

| (5) | Glede na negotovosti v zvezi s proračunskimi napovedmi in za ohranitev možnosti prilagoditve prilagoditvene stopnje do 1. decembra 2023, da se zagotovi spoštovanje letnih zgornjih mej in dodatnega financiranja za kmetijsko rezervo, če bi bilo to potrebno, se šteje za primerno, da se za koledarsko leto 2023 določi prilagoditvena stopnja v višini 0 %. |
| --- | --- |

(5)

Glede na negotovosti v zvezi s proračunskimi napovedmi in za ohranitev možnosti prilagoditve prilagoditvene stopnje do 1. decembra 2023, da se zagotovi spoštovanje letnih zgornjih mej in dodatnega financiranja za kmetijsko rezervo, če bi bilo to potrebno, se šteje za primerno, da se za koledarsko leto 2023 določi prilagoditvena stopnja v višini 0 %.

| (6) | Člen 17(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 določa, da se prilagoditvena stopnja za ustrezno koledarsko leto uporablja za plačila, ki presegajo 2 000 EUR ter se odobrijo kmetom za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 5(2), točka (c), navedene uredbe in za posebne ukrepe iz člena 5(2), točka (e), navedene uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Člen 17(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 določa, da se prilagoditvena stopnja za ustrezno koledarsko leto uporablja za plačila, ki presegajo 2 000 EUR ter se odobrijo kmetom za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 5(2), točka (c), navedene uredbe in za posebne ukrepe iz člena 5(2), točka (e), navedene uredbe.

| (7) | Praviloma kmetje, ki vložijo vlogo za pomoč za neposredna plačila za eno koledarsko leto (N), plačilo prejmejo v predpisanem plačilnem obdobju znotraj finančnega leta (N + 1). Vendar lahko države članice izvedejo pozna plačila kmetom po preteku tega plačilnega obdobja znotraj določenih omejitev. Takšna pozna plačila se lahko izvedejo v naslednjem finančnem letu. Pri uporabi finančne discipline za posamezno koledarsko leto se prilagoditvena stopnja ne bi smela uporabljati pri plačilih, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskih letih, ki niso koledarsko leto, za katero se uporablja finančna disciplina. Zato je za zagotovitev enake obravnave kmetov primerno določiti, da se prilagoditvena stopnja uporablja samo pri plačilih, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskem letu, za katero se uporablja finančna disciplina, ne glede na to, kdaj se izvede plačilo kmetom – |
| --- | --- |

(7)

Praviloma kmetje, ki vložijo vlogo za pomoč za neposredna plačila za eno koledarsko leto (N), plačilo prejmejo v predpisanem plačilnem obdobju znotraj finančnega leta (N + 1). Vendar lahko države članice izvedejo pozna plačila kmetom po preteku tega plačilnega obdobja znotraj določenih omejitev. Takšna pozna plačila se lahko izvedejo v naslednjem finančnem letu. Pri uporabi finančne discipline za posamezno koledarsko leto se prilagoditvena stopnja ne bi smela uporabljati pri plačilih, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskih letih, ki niso koledarsko leto, za katero se uporablja finančna disciplina. Zato je za zagotovitev enake obravnave kmetov primerno določiti, da se prilagoditvena stopnja uporablja samo pri plačilih, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskem letu, za katero se uporablja finančna disciplina, ne glede na to, kdaj se izvede plačilo kmetom –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za določitev prilagoditvene stopnje v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/2116 se plačila, ki se odobrijo kmetom za intervencije v obliki neposrednih plačil iz člena 5(2), točka (c), navedene uredbe in za posebne ukrepe iz člena 5(2), točka (e), navedene uredbe, ki presegajo 2 000 EUR, na podlagi vloge za pomoč, vložene za koledarsko leto 2023, znižajo za prilagoditveno stopnjo 0 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 435, 6.12.2021, str. 187.

1

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/118

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1073

z dne 1. junija 2023

o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod „Spray On wipes“ v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 44(5), prvi pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Laboratorium Dr. Deppe GmbH je 23. aprila 2019 pri Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 in členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 414/2013 (2) vložila vlogo za izdajo dovoljenja Unije za enak posamezni biocidni proizvod iz člena 1 navedene uredbe z imenom „Spray On wipes“ vrst proizvodov 2 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-VA051119-47. V vlogi je bila navedena tudi številka vloge povezane referenčne družine biocidnih proizvodov „Knieler & Team Propanol Family“, ki je v registru evidentirana pod številko zadeve BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Družba Laboratorium Dr. Deppe GmbH je 23. aprila 2019 pri Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 in členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 414/2013 (2) vložila vlogo za izdajo dovoljenja Unije za enak posamezni biocidni proizvod iz člena 1 navedene uredbe z imenom „Spray On wipes“ vrst proizvodov 2 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-VA051119-47. V vlogi je bila navedena tudi številka vloge povezane referenčne družine biocidnih proizvodov „Knieler & Team Propanol Family“, ki je v registru evidentirana pod številko zadeve BC-AQ050985-22.

| (2) | Enak posamezni biocidni proizvod „Spray On wipes“ kot aktivni snovi vsebuje propan-1-ol in propan-2-ol, ki sta vključena na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 za vrsti proizvodov 2 in 4. |
| --- | --- |

(2)

Enak posamezni biocidni proizvod „Spray On wipes“ kot aktivni snovi vsebuje propan-1-ol in propan-2-ol, ki sta vključena na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 za vrsti proizvodov 2 in 4.

| (3) | Agencija je 8. decembra 2021 v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 414/2013 Komisiji predložila mnenje (3) in osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) „Spray On wipes“. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je 8. decembra 2021 v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 414/2013 Komisiji predložila mnenje (3) in osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) „Spray On wipes“.

| (4) | V mnenju je ugotovljeno, da so predlagane razlike med enakim posameznim biocidnim proizvodom in povezanim referenčnim biocidnim proizvodom omejene na informacije, ki so lahko predmet upravne spremembe v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 354/2013 (4), ter da enak posamezni biocidni proizvod na podlagi ocene povezane referenčne družine biocidnih proizvodov „Knieler & Team Propanol Family“ in na podlagi skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

V mnenju je ugotovljeno, da so predlagane razlike med enakim posameznim biocidnim proizvodom in povezanim referenčnim biocidnim proizvodom omejene na informacije, ki so lahko predmet upravne spremembe v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 354/2013 (4), ter da enak posamezni biocidni proizvod na podlagi ocene povezane referenčne družine biocidnih proizvodov „Knieler & Team Propanol Family“ in na podlagi skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (5) | Agencija je v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji 20. oktobra 2022 predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji 20. oktobra 2022 predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije.

| (6) | Komisija se strinja z mnenjem Agencije in torej meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za enak posamezni biocidni proizvod „Spray On wipes“. |
| --- | --- |

(6)

Komisija se strinja z mnenjem Agencije in torej meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za enak posamezni biocidni proizvod „Spray On wipes“.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Družbi Laboratorium Dr. Deppe GmbH se izda dovoljenje Unije s številko dovoljenja EU-0027668-0000 za dostopnost na trgu in uporabo enakega posameznega biocidnega proizvoda „Spray On wipes“ v skladu s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda iz Priloge.

Dovoljenje Unije velja od 22. junija 2023 do 31. julija 2032.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 414/2013 z dne 6. maja 2013 o podrobni določitvi postopka za izdajo dovoljenj za enake biocidne proizvode v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 125, 7.5.2013, str. 4).

2

(3)  Mnenje ECHA z dne 8. decembra 2021 o proizvodu „Spray On wipes“, https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 354/2013 z dne 18. aprila 2013 o spremembah biocidnih proizvodov, za katere je bilo izdano dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 109, 19.4.2013, str. 4).

4

---

PRILOGA

Povzetek lastnosti biocidnega proizvoda

Spray On wipes

Vrsta proizvodov 2 – Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (Razkužila)

Vrsta proizvodov 4 – Hrana in krmila (Razkužila)

Številka dovoljenja: EU-0027668-0000

Številka proizvoda R4BP: EU-0027668-0000

1.   UPRAVNE INFORMACIJE

1.1.   Trgovska imena proizvoda

| Trgovsko ime | Spray On wipes
  MyClean DS Tücher plus
  MyClean DS Flow Pack plus
  MyClean DS Tücher basic
  MyClean DS Flow Pack basic
  Medizid Rapid Pro Desinfektionstücher
  Medizid Rapid QF Pro Flowpack
  Medizid Rapid Next Desinfektionstücher
  Medizid Rapid QF Next Flowpack
  Bavicid Wipe
  FAVORIT Wet Wipes Pro
  FAVORIT Wet Wipes Classic
  FAVORIT Wet Wipes Viruguard
  FAVORIT Wet Wipes Pure
  FAVORIT Wet Wipes Soft
  FAVORIT Wet Wipes Premium
  FAVORIT Wet Wipes zero
  FAVORIT Wet Wipes Quick
  FAVORIT Wet Wipes Maxi
  FAVORIT Wet Wipes Protect
  FAVORIT Wet Wipes universal
  FAVORIT Wet Wipes Basic
  FAVORIT Wet Wipes Basic QF
  Immix Clean Pro Wipes
  FAVORIT Wet Wipes Xtra |
| --- | --- |

Trgovsko ime

Spray On wipes

MyClean DS Tücher plus

MyClean DS Flow Pack plus

MyClean DS Tücher basic

MyClean DS Flow Pack basic

Medizid Rapid Pro Desinfektionstücher

Medizid Rapid QF Pro Flowpack

Medizid Rapid Next Desinfektionstücher

Medizid Rapid QF Next Flowpack

Bavicid Wipe

FAVORIT Wet Wipes Pro

FAVORIT Wet Wipes Classic

FAVORIT Wet Wipes Viruguard

FAVORIT Wet Wipes Pure

FAVORIT Wet Wipes Soft

FAVORIT Wet Wipes Premium

FAVORIT Wet Wipes zero

FAVORIT Wet Wipes Quick

FAVORIT Wet Wipes Maxi

FAVORIT Wet Wipes Protect

FAVORIT Wet Wipes universal

FAVORIT Wet Wipes Basic

FAVORIT Wet Wipes Basic QF

Immix Clean Pro Wipes

FAVORIT Wet Wipes Xtra

1.2.   Imetnik dovoljenja

| Ime in naslov imetnika dovoljenja | Ime in priimek | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Nemčija |
| Številka dovoljenja | EU-0027668-0000 |
| Številka proizvoda R4BP | EU-0027668-0000 |
| Datum dovoljenja | 22. junij 2023 |
| Datum izteka veljavnosti dovoljenja | 31. julij 2032 |

Ime in naslov imetnika dovoljenja

Ime in priimek

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Naslov

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Nemčija

Številka dovoljenja

EU-0027668-0000

Številka proizvoda R4BP

EU-0027668-0000

Datum dovoljenja

22. junij 2023

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

31. julij 2032

1.3.   Proizvajalec proizvoda

| Ime proizvajalca | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Nemčija |

Ime proizvajalca

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Naslov proizvajalca

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Nemčija

Lokacije proizvodnje

Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Nemčija

1.4.   Proizvajalec(ci) aktivne(ih) snovi

| Aktivna snov | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH) |
| Naslov proizvajalca | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Združene države Amerike |

Aktivna snov

Propan-1-ol

Ime proizvajalca

OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH)

Naslov proizvajalca

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Nemčija

Lokacije proizvodnje

OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Združene države Amerike

| Aktivna snov | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | BASF SE |
| Naslov proizvajalca | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Nemčija |

Aktivna snov

Propan-1-ol

Ime proizvajalca

BASF SE

Naslov proizvajalca

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Nemčija

Lokacije proizvodnje

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Nemčija

| Aktivna snov | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | SASOL Chemie GmbH & Co. KG |
| Naslov proizvajalca | Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Južna Afrika |
| Lokacije proizvodnje | Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Južna Afrika |

Aktivna snov

Propan-1-ol

Ime proizvajalca

SASOL Chemie GmbH & Co. KG

Naslov proizvajalca

Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Južna Afrika

Lokacije proizvodnje

Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Južna Afrika

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG |
| Naslov proizvajalca | Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Nemčija |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG

Naslov proizvajalca

Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld Nemčija

Lokacije proizvodnje

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Nemčija

| Aktivna snov | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Brenntag GmbH |
| Naslov proizvajalca | Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis Nizozemska
  Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge Združene države Amerike |

Aktivna snov

Propan-2-ol

Ime proizvajalca

Brenntag GmbH

Naslov proizvajalca

Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr Nemčija

Lokacije proizvodnje

Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis Nizozemska

Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge Združene države Amerike

2.   SESTAVA IN FORMULACIJA PROIZVODA

2.1.   Kakovostne in količinske informacije o sestavi proizvoda

| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-1-ol | | Aktivna snov | 71-23-8 | 200-746-9 | 14,925 |
| Propan-2-ol | | Aktivna snov | 67-63-0 | 200-661-7 | 44,73 |

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

Propan-1-ol

Aktivna snov

71-23-8

200-746-9

14,925

Propan-2-ol

Aktivna snov

67-63-0

200-661-7

44,73

2.2.   Vrsta formulacije

AL - druge tekočine, ki se uporabljajo nerazredčene

3.   STAVKI O NEVARNOSTI IN PREVIDNOSTNI STAVKI

| Stavki o nevarnosti | Lahko vnetljiva tekočina in hlapi.
  Povzroča hude poškodbe oči.
  Lahko povzroči zaspanost ali omotico.
  Ponavljajoča se izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože. |
| --- | --- |
| Previdnostni stavki | Hraniti ločeno od vročine, vročih površin, isker, odprtega ognja in drugih virov vžiga. – Kajenje prepovedano.
  Hraniti v tesno zaprti posodi.
  Ne vdihavati hlapov.
  Uporabljati le zunaj ali v dobro prezračevanem prostoru.
  PRI VDIHAVANJU: Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.
  PRI STIKU Z OČMI: Previdno izpirati z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.
  Takoj pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika.
  Hraniti na dobro prezračevanem mestu. Hraniti na hladnem.
  Hraniti zaklenjeno.
  Zavreči vsebino na ustreznem mestu za zbiranje odpadkov. |

Stavki o nevarnosti

Lahko vnetljiva tekočina in hlapi.

Povzroča hude poškodbe oči.

Lahko povzroči zaspanost ali omotico.

Ponavljajoča se izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože.

Previdnostni stavki

Hraniti ločeno od vročine, vročih površin, isker, odprtega ognja in drugih virov vžiga. – Kajenje prepovedano.

Hraniti v tesno zaprti posodi.

Ne vdihavati hlapov.

Uporabljati le zunaj ali v dobro prezračevanem prostoru.

PRI VDIHAVANJU: Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.

PRI STIKU Z OČMI: Previdno izpirati z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.

Takoj pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika.

Hraniti na dobro prezračevanem mestu. Hraniti na hladnem.

Hraniti zaklenjeno.

Zavreči vsebino na ustreznem mestu za zbiranje odpadkov.

4.   Dovoljena(e) uporaba€

4.1.   Opis uporabe

Preglednica 1. Uporaba # 1 – Razkuževanje majhnih trdih neporoznih površin RTU, robčki

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | Ni relevantno. |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Znanstveno ime: Ni podatkov
  Splošno ime: Bakterije
  Razvojni stadij: Ni podatkov
  Znanstveno ime: Ni podatkov
  Splošno ime: Kvasovke
  Razvojni stadij: Ni podatkov
  Znanstveno ime: Ni podatkov
  Splošno ime: Virusi z ovojnico
  Razvojni stadij: Ni podatkov |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Zdravstvene ustanove ter farmacevtska in kozmetična industrija, npr. okolja s pacienti, delovna območja/mize, splošna oprema (razen površin, ki so v stiku s hrano): razkuževanje majhnih trdih/neporoznih površin.
  Samo za profesionalno uporabo. |
| Način(-i) uporabe | Metoda: Ročni nanos
  Podroben opis:
  Razkužilo za površine pripravljeno za uporabo pri sobni temperaturi (20±2 °C).
  Površino, ki jo želite razkužite, zmočite in obrišite z zadostno količino izdelka, da jo v celoti prekrijete. |
| Odmerki in pogostost uporabe | Odmerek: Minimalni čas izpostavljenosti: za nadzor bakterij, kvasovk in virusov z ovojnico: 60 s; površina naj bo popolnoma mokra.
  Redčenje (%): Izdelek, pripravljen za uporabo
  Število in časovni razpored uporabe:
  Primerna pogostost razkuževanja v bolniških sobah je 1- do 2-krat na dan. Največje število nanosov je 6-krat dnevno. Med nanosi ni treba upoštevati varnostnih intervalov. |
| Skupina(-e) uporabnikov | Industrijski
  Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | Pakiranje „flow pack“ v beli kompozitni foliji iz PE z ovojem iz polietilena visoke gostote (HDPE) in z 80 robčki iz celuloze;
  Vrečka iz bele kompozitne folije iz PE s 70 robčki iz celuloze v posodici |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

Ni relevantno.

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Znanstveno ime: Ni podatkov

Splošno ime: Bakterije

Razvojni stadij: Ni podatkov

Znanstveno ime: Ni podatkov

Splošno ime: Kvasovke

Razvojni stadij: Ni podatkov

Znanstveno ime: Ni podatkov

Splošno ime: Virusi z ovojnico

Razvojni stadij: Ni podatkov

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Zdravstvene ustanove ter farmacevtska in kozmetična industrija, npr. okolja s pacienti, delovna območja/mize, splošna oprema (razen površin, ki so v stiku s hrano): razkuževanje majhnih trdih/neporoznih površin.

Samo za profesionalno uporabo.

Način(-i) uporabe

Metoda: Ročni nanos

Podroben opis:

Razkužilo za površine pripravljeno za uporabo pri sobni temperaturi (20±2 °C).

Površino, ki jo želite razkužite, zmočite in obrišite z zadostno količino izdelka, da jo v celoti prekrijete.

Odmerki in pogostost uporabe

Odmerek: Minimalni čas izpostavljenosti: za nadzor bakterij, kvasovk in virusov z ovojnico: 60 s; površina naj bo popolnoma mokra.

Redčenje (%): Izdelek, pripravljen za uporabo

Število in časovni razpored uporabe:

Primerna pogostost razkuževanja v bolniških sobah je 1- do 2-krat na dan. Največje število nanosov je 6-krat dnevno. Med nanosi ni treba upoštevati varnostnih intervalov.

Skupina(-e) uporabnikov

Industrijski

Poklicni

Velikosti in material embalaže

Pakiranje „flow pack“ v beli kompozitni foliji iz PE z ovojem iz polietilena visoke gostote (HDPE) in z 80 robčki iz celuloze;

Vrečka iz bele kompozitne folije iz PE s 70 robčki iz celuloze v posodici

4.1.1.   Uporaba – posebna navodila za uporabo

Pred razkuževanjem morajo biti površine vidno očiščene. Največje število nanosov je 6-krat dnevno.

4.1.2.   Uporaba – posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.1.3.   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.1.4.   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej splošna navodila za uporabo.

4.1.5.   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej splošna navodila za uporabo meta SPC 9.

4.2.   Opis uporabe

Preglednica 2. Uporaba # 2 – Razkuževanje majhnih trdih neporoznih površin RTU, robčki

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | Ni relevantno. |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Znanstveno ime: Ni podatkov
  Splošno ime: Bakterije
  Razvojni stadij: Ni podatkov
  Znanstveno ime: Ni podatkov
  Splošno ime: Kvasovke
  Razvojni stadij: Ni podatkov |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Zdravstvene ustanove in prehrambena industrija, npr. okolja s pacienti, priprava hrane in rokovanje s hrano v kuhinjah/restavracijah: razkuževanje majhnih trdih/neporoznih površin.
  Samo za profesionalno uporabo. |
| Način(-i) uporabe | Metoda: Ročni nanos
  Podroben opis:
  Razkužilo za površine, pripravljeno za uporabo pri sobni temperaturi (20±2 °C).
  Površino, ki jo želite razkužite, zmočite in obrišite z zadostno količino izdelka, da jo v celoti prekrijete. |
| Odmerki in pogostost uporabe | Odmerek: Minimalni čas izpostavljenosti: za nadzor bakterij in kvasovk pri 20 °C: 60 s; površina naj bo popolnoma mokra.
  Redčenje (%): Izdelek, pripravljen za uporabo
  Število in časovni razpored uporabe:
  Izdelke lahko uporabljate tako pogosto, kot je potrebno. Primerna pogostost razkuževanja v kuhinjah je 1- do 2-krat na dan. Med nanosi ni treba upoštevati varnostnih intervalov. |
| Skupina(-e) uporabnikov | Industrijski
  Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | Pakiranje „flow pack“ v beli kompozitni foliji iz PE z ovojem iz polietilen visoke gostote (HDPE) in z 80 robčki iz celuloze;
  Vrečka iz bele kompozitne folije iz PE s 70 robčki iz celuloze v posodici |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 04 - Za območja s hrano in krmo (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

Ni relevantno.

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Znanstveno ime: Ni podatkov

Splošno ime: Bakterije

Razvojni stadij: Ni podatkov

Znanstveno ime: Ni podatkov

Splošno ime: Kvasovke

Razvojni stadij: Ni podatkov

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Zdravstvene ustanove in prehrambena industrija, npr. okolja s pacienti, priprava hrane in rokovanje s hrano v kuhinjah/restavracijah: razkuževanje majhnih trdih/neporoznih površin.

Samo za profesionalno uporabo.

Način(-i) uporabe

Metoda: Ročni nanos

Podroben opis:

Razkužilo za površine, pripravljeno za uporabo pri sobni temperaturi (20±2 °C).

Površino, ki jo želite razkužite, zmočite in obrišite z zadostno količino izdelka, da jo v celoti prekrijete.

Odmerki in pogostost uporabe

Odmerek: Minimalni čas izpostavljenosti: za nadzor bakterij in kvasovk pri 20 °C: 60 s; površina naj bo popolnoma mokra.

Redčenje (%): Izdelek, pripravljen za uporabo

Število in časovni razpored uporabe:

Izdelke lahko uporabljate tako pogosto, kot je potrebno. Primerna pogostost razkuževanja v kuhinjah je 1- do 2-krat na dan. Med nanosi ni treba upoštevati varnostnih intervalov.

Skupina(-e) uporabnikov

Industrijski

Poklicni

Velikosti in material embalaže

Pakiranje „flow pack“ v beli kompozitni foliji iz PE z ovojem iz polietilen visoke gostote (HDPE) in z 80 robčki iz celuloze;

Vrečka iz bele kompozitne folije iz PE s 70 robčki iz celuloze v posodici

4.2.1.   Uporaba – posebna navodila za uporabo

Pred razkuževanjem morajo biti površine vidno očiščene.

4.2.2.   Uporaba – posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.3.   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.4.   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.5.   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej splošna navodila za uporabo.

5.   SPLOŠNA NAVODILA ZA UPORABO (1)

5.1.   Navodila za uporabo

Samo za profesionalno uporabo.

Po odprtju ponovno zatesnite embalažo robčkov.

5.2.   Ukrepi za zmanjšanje tveganja

Hraniti izven dosega otrok.

Izogibajte se stiku z očmi.

5.3.   Značilnosti verjetnih direktnih ali indirektnih učinkov, navodila za prvo pomoč in nujni ukrepi za zaščito okolja

Splošni ukrepi prve pomoči: Prizadeto osebo umaknite iz kontaminiranega območja. V primeru slabega počutja poiščite zdravniško pomoč. Če lahko, zdravniku pokažite ta list.

PRI VDIHAVANJU: Umaknite se na svež zrak in počivajte v položaju, v katerem lahko zlahka dihate. Pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika.

V PRIMERU STIKA S KOŽO: Kožo nemudoma sperite z obilico vode. Nato slecite vsa kontaminirana oblačila in jih operite pred ponovno uporabo. Kožo spirajte z vodo še nadaljnjih 15 minut. Pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika.

PRI STIKU Z OČMI: Oči nemudoma začnite spirati z vodo in jih spirajte nekaj minut. Če jih uporabljate in to lahko zlahka storite, odstranite kontaktne leče. Nadaljujte s spiranjem vsaj 15 minut. Pokličite 112/reševalno vozilo za zdravniško pomoč.

Informacije za zdravstvene delavce/zdravnike:

V primeru izpostavljenosti oči alkalnim kemikalijam (pH > 11), aminom in kislinam, kot so ocetna kislina, mravljična kislina ali propionska kislina, je treba na poti do zdravnika oči stalno izpirati.

PRI ZAUŽITJU: Usta nemudoma izperite. Če prizadeta oseba lahko požira, ji dajte pijačo. NE sprožajte bruhanja. Pokličite 112/reševalno vozilo za zdravniško pomoč.

Ukrepi pri nenamernem izpustu: Če lahko to varno storite, ustavite iztekanje. Odstranite vire vžiga. Bodite še posebej previdni, da se izognete naboju statične elektrike. Odprti plameni niso dovoljeni. Kajenje ni dovoljeno. Preprečiti vnos v kanalizacijske cevi in javne vodne površine. Obrisati z vpojnim materialom (npr. s krpo). Razlitje takoj, ko je mogoče, vsrkati z inertnimi trdnimi snovmi, kot je glina ali diatomejska zemlja. Mehanska odstranitev (pometanje, z lopato). Odstranjevanje v skladu z ustreznim lokalnimi predpisi.

5.4.   Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Odstranjevanje mora potekati v skladu z uradnimi predpisi. Ne izpraznjevati v odtoke. Ne odstranjevati med gospodinjske odpadke. Vsebino/posodo zavrzite na ustreznem mestu za zbiranje odpadkov. Pred odstranjevanjem v celoti izpraznite embalažo. Ko so popolnoma prazne, je mogoče posode reciklirati tako kot vsako drugo embalažo.

5.5.   Pogoji za shranjevanje in rok uporabnosti proizvoda pri običajnih pogojih skladiščenja

Rok uporabnosti: 24 mesecev

Hraniti na suhem, hladnem in dobro prezračenem mestu. Posoda naj bo tesno zaprta. Hraniti stran od neposredne sončne svetlobe.

Priporočena temperatura shranjevanja: 0 do 30 °C

Ne shranjevati pri temperaturah, nižjih od 0 °C.

Ne shranjevati v bližini hrane, pijač in živalske krme. Hraniti ločeno od vnetljivih materialov.

6.   DRUGE INFORMACIJE

---

(1)  Navodila za uporabo, ukrepi za zmanjšanje tveganj in druge smernice za uporabo iz tega razdelka veljajo za vse dovoljene uporabe.

---

SKLEPI

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/127

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1074

z dne 25. maja 2023

o pooblastilu za začetek pogajanj o protokolu med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan, o spremembi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, glede zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode, živila, vina in žgane pijače

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o okrepljenem partnerstu in sodelovanju) je bil v imenu Unije sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/244 (2) in je začel veljati 1. marca 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o okrepljenem partnerstu in sodelovanju) je bil v imenu Unije sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/244 (2) in je začel veljati 1. marca 2020.

| (2) | Naslov III (Trgovina in poslovanje) Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, ki vključuje določbe o geografskih označbah, se začasno uporablja od 1. maja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Naslov III (Trgovina in poslovanje) Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju, ki vključuje določbe o geografskih označbah, se začasno uporablja od 1. maja 2016.

| (3) | Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju zavezuje pogodbenici, da začneta pogajanja, katerih cilj je skleniti sporazum o zaščiti geografskih označb na njunih ozemljih, najpozneje sedem let po dnevu začetka uporabe naslova III Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju zavezuje pogodbenici, da začneta pogajanja, katerih cilj je skleniti sporazum o zaščiti geografskih označb na njunih ozemljih, najpozneje sedem let po dnevu začetka uporabe naslova III Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju.

| (4) | Zato bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev protokola med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan o spremembi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju glede zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode in živila, vina in žgane pijače – |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev protokola med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan o spremembi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju glede zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode in živila, vina in žgane pijače –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Komisija je pooblaščena, da začne pogajanja o protokolu med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan o spremembi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani glede zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode in živila, vina in žgane pijače.

2.   Pogajanja potekajo na podlagi pogajalskih smernic Sveta, kakor so določene v dodatku k temu sklepu.

Člen 2

Pogajanja se opravijo v posvetovanju z Odborom za trgovinsko politiko.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju, 25. maja 2023

Za Svet

predsednik

J. FORSSELL

---

(1)  
  UL L 29, 4.2.2016, str. 3.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/244 z dne 20. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije (UL L 52, 25.2.2020, str. 1).

2

---