# Europeiska unionens L 147/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 147 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången7 juni 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 147

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången7 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Underrättelse från Europeiska unionen till den gemensamma sektoriella kommittén enligt artikel 7 i den sektoriella bilagan om god tillverkningssed i fråga om läkemedel till avtalet om ömsesidigt erkännande mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2023/1101 av den 6 juni 2023 om icke-godkännande av ett hälsopåstående om livsmedel som avser barns utveckling och hälsa (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1102 av den 6 juni 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1103 av den 6 juni 2023 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1104 av den 6 juni 2023 om ändring av förordning (EG) nr 1238/95 vad gäller de avgifter som ska betalas till Gemenskapens växtsortsmyndighet | 65 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1105 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 68 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1106 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 76 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1107 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Manorapid express i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 85 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1108 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten OP Plus i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 94 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1109 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten APESIN Spray i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 103 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1110 av den 6 juni 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 (
  1
  ) | 111 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1111 av den 6 juni 2023 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (
  1
  ) | 142 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EURATOM) 2023/1112 av den 17 juli 2020 om meddelande av ändringar av Euratoms fredliga kärnkraftsprogram i bilaga A till avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål | 156 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Underrättelse från Europeiska unionen till den gemensamma sektoriella kommittén enligt artikel 7 i den sektoriella bilagan om god tillverkningssed i fråga om läkemedel till avtalet om ömsesidigt erkännande mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2023/1101 av den 6 juni 2023 om icke-godkännande av ett hälsopåstående om livsmedel som avser barns utveckling och hälsa (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1102 av den 6 juni 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1103 av den 6 juni 2023 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

27

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1104 av den 6 juni 2023 om ändring av förordning (EG) nr 1238/95 vad gäller de avgifter som ska betalas till Gemenskapens växtsortsmyndighet

65

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1105 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

68

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1106 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

76

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1107 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Manorapid express i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

85

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1108 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten OP Plus i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

94

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1109 av den 6 juni 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten APESIN Spray i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

103

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1110 av den 6 juni 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 (
  1
  )

1

111

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1111 av den 6 juni 2023 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (
  1
  )

1

142

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EURATOM) 2023/1112 av den 17 juli 2020 om meddelande av ändringar av Euratoms fredliga kärnkraftsprogram i bilaga A till avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål

156

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/1

---

Underrättelse från Europeiska unionen till den gemensamma sektoriella kommittén enligt artikel 7 i den sektoriella bilagan om god tillverkningssed i fråga om läkemedel till avtalet om ömsesidigt erkännande mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater

EUROPEISKA UNIONEN ÖNSKAR

med beaktande av avtalet om ömsesidigt erkännande mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater som ingicks 1998, särskilt artikel 7 i den sektoriella bilagan om god tillverkningssed i fråga om läkemedel (bilagan om god tillverkningssed), i dess ändrade lydelse av den 1 mars 2017,

bilagan om god tillverkningssed

UNDERRÄTTA DEN GEMENSAMMA SEKTORIELLA KOMMITTÉN OM ATT

Europeiska unionen har beslutat att för den produkträckvidd som avses i artikel 4 i och tillägg 3 till bilagan om god tillverkningssed ska Amerikas förenta staters Food and Drug Administration anses ha den förmåga, den kapacitet och de rutiner som krävs för att utföra inspektioner av god tillverkningssed på en nivå som motsvarar EU:s och säkerställa efterlevnaden av god tillverkningssed, och ska därför läggas till i förteckningen över erkända myndigheter för veterinärmedicinska produkter i bilagan om god tillverkningssed.

Detta beslut påverkar inte eventuella framtida beslut av den gemensamma sektoriella kommittén vad gäller inkluderandet av vacciner för humant bruk, plasmaderiverade läkemedel och prövningsläkemedel i den operativa räckvidden för bilagan om god tillverkningssed.

Denna underrättelse får verkan från och med den dag den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Undertecknad i Bryssel den 30 maj 2023.

På Europeiska unionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

---

FÖRORDNINGAR

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/2

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2023/1101

av den 6 juni 2023

om icke-godkännande av ett hälsopåstående om livsmedel som avser barns utveckling och hälsa

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1), särskilt artikel 17.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1924/2006 är hälsopåståenden om livsmedel förbjudna, såvida de inte har godkänts av kommissionen i enlighet med den förordningen och ingår i en unionsförteckning över tillåtna påståenden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1924/2006 är hälsopåståenden om livsmedel förbjudna, såvida de inte har godkänts av kommissionen i enlighet med den förordningen och ingår i en unionsförteckning över tillåtna påståenden.

| (2) | I förordning (EG) nr 1924/2006 fastställs också att livsmedelsföretagare ska sända ansökningar om godkännande av hälsopåståenden till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat. Den behöriga nationella myndigheten ska vidarebefordra giltiga ansökningar till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten). |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1924/2006 fastställs också att livsmedelsföretagare ska sända ansökningar om godkännande av hälsopåståenden till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat. Den behöriga nationella myndigheten ska vidarebefordra giltiga ansökningar till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten).

| (3) | När livsmedelsmyndigheten tagit emot en ansökan ska den utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater och kommissionen samt avge ett yttrande om hälsopåståendet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

När livsmedelsmyndigheten tagit emot en ansökan ska den utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater och kommissionen samt avge ett yttrande om hälsopåståendet i fråga.

| (4) | Kommissionen ska fatta beslut om huruvida hälsopåståendet ska godkännas med beaktande av livsmedelsmyndighetens yttrande. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen ska fatta beslut om huruvida hälsopåståendet ska godkännas med beaktande av livsmedelsmyndighetens yttrande.

| (5) | Efter en ansökan från Cyprus International Institute for Environmental and Public Health vid Cyperns tekniska högskola, inlämnad i enlighet med artikel 14.1 b i förordning (EG) nr 1924/2006, ombads livsmedelsmyndigheten avge ett yttrande om de vetenskapliga beläggen för ett hälsopåstående om ekologiska livsmedel och deras bidrag till att skydda kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador, med målgruppen friska barn i åldern 3–15 år (fråga nr EFSA-Q-2021-00055). Det påstående som sökanden föreslog hade följande lydelse: ”Ekologiska livsmedel (lägre halter av bekämpningsmedelsrester än konventionella livsmedel) bidrar till att skydda kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador”. |
| --- | --- |

(5)

Efter en ansökan från Cyprus International Institute for Environmental and Public Health vid Cyperns tekniska högskola, inlämnad i enlighet med artikel 14.1 b i förordning (EG) nr 1924/2006, ombads livsmedelsmyndigheten avge ett yttrande om de vetenskapliga beläggen för ett hälsopåstående om ekologiska livsmedel och deras bidrag till att skydda kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador, med målgruppen friska barn i åldern 3–15 år (fråga nr EFSA-Q-2021-00055). Det påstående som sökanden föreslog hade följande lydelse: ”Ekologiska livsmedel (lägre halter av bekämpningsmedelsrester än konventionella livsmedel) bidrar till att skydda kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador”.

| (6) | Den 20 oktober 2021 tog kommissionen och medlemsstaterna emot det vetenskapliga yttrandet (2) om påståendet från livsmedelsmyndigheten. I yttrandet noterade livsmedelsmyndigheten att den nivå av bekämpningsmedelsrester som krävs för att beteckna livsmedel som ekologiska inte har specificerats vare sig i ansökan eller i de humanstudier som lämnats in som belägg för hälsopåståendet, och konstaterade på grundval av de framlagda uppgifterna att livsmedlet/beståndsdelen ”ekologiska livsmedel”, som är föremål för hälsopåståendet, inte har karakteriserat tillräckligt och att ett orsakssamband därför inte kan fastställas mellan intag av ekologiska livsmedel och skyddet av kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador. Eftersom hälsopåståendet inte uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1924/2006 för upptagande i unionsförteckningen över tillåtna hälsopåståenden bör det inte godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Den 20 oktober 2021 tog kommissionen och medlemsstaterna emot det vetenskapliga yttrandet (2) om påståendet från livsmedelsmyndigheten. I yttrandet noterade livsmedelsmyndigheten att den nivå av bekämpningsmedelsrester som krävs för att beteckna livsmedel som ekologiska inte har specificerats vare sig i ansökan eller i de humanstudier som lämnats in som belägg för hälsopåståendet, och konstaterade på grundval av de framlagda uppgifterna att livsmedlet/beståndsdelen ”ekologiska livsmedel”, som är föremål för hälsopåståendet, inte har karakteriserat tillräckligt och att ett orsakssamband därför inte kan fastställas mellan intag av ekologiska livsmedel och skyddet av kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador. Eftersom hälsopåståendet inte uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1924/2006 för upptagande i unionsförteckningen över tillåtna hälsopåståenden bör det inte godkännas.

| (7) | Efter offentliggörandet av yttrandet mottog kommissionen inga synpunkter i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 1924/2006. |
| --- | --- |

(7)

Efter offentliggörandet av yttrandet mottog kommissionen inga synpunkter i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 1924/2006.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det hälsopåstående som anges i bilagan till den här förordningen ska inte tas upp i den unionsförteckning över tillåtna hälsopåståenden som avses i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1924/2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):10, artikelnr 6847.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

Ej godkänt hälsopåstående

| Ansökan – relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1924/2006 | Näringsämne, ämne, livsmedel eller livsmedelskategori | Påstående | Efsa-yttrande |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 14.1 b – hälsopåstående om barns utveckling och hälsa | Ekologiska livsmedel | Ekologiska livsmedel (lägre halter av bekämpningsmedelsrester än konventionella livsmedel) bidrar till att skydda kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador | Q-2021-00055 |

Ansökan – relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1924/2006

Näringsämne, ämne, livsmedel eller livsmedelskategori

Påstående

Efsa-yttrande

Artikel 14.1 b – hälsopåstående om barns utveckling och hälsa

Ekologiska livsmedel

Ekologiska livsmedel (lägre halter av bekämpningsmedelsrester än konventionella livsmedel) bidrar till att skydda kroppens celler och molekyler (lipider och DNA) mot oxidativa skador

Q-2021-00055

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1102

av den 6 juni 2023

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1.   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (den ursprungliga undersökningen) genom förordning (EG) nr 1629/2004 (2). Efter en antisubventionsundersökning införde rådet även slutgiltiga utjämningstullar på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien genom förordning (EG) nr 1628/2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (den ursprungliga undersökningen) genom förordning (EG) nr 1629/2004 (2). Efter en antisubventionsundersökning införde rådet även slutgiltiga utjämningstullar på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien genom förordning (EG) nr 1628/2004 (3).

den ursprungliga undersökningen

2

3

| (2) | Efter en partiell interimsöversyn på eget initiativ av utjämningsåtgärderna, ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1354/2008 (4) förordning (EG) nr 1628/2004 och förordning (EG) nr 1629/2004. |
| --- | --- |

(2)

Efter en partiell interimsöversyn på eget initiativ av utjämningsåtgärderna, ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1354/2008 (4) förordning (EG) nr 1628/2004 och förordning (EG) nr 1629/2004.

4

| (3) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen förlängde rådet antidumpningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) nr 1186/2010 (5). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde rådet utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 (6). |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen förlängde rådet antidumpningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) nr 1186/2010 (5). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde rådet utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 (6).

5

6

| (4) | Efter översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen förlängde Europeiska kommissionen (kommissionen) antidumpningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/422 (7). Efter översynen vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde kommissionen utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/421 (8). |
| --- | --- |

(4)

Efter översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen förlängde Europeiska kommissionen (kommissionen) antidumpningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/422 (7). Efter översynen vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde kommissionen utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/421 (8).

kommissionen

7

8

| (5) | De antidumpningsåtgärder som för närvarande är i kraft uppgår till 9,4 % och 0 % på import från individuellt namngivna exportörer och en tullsats på 8,5 % på import från alla övriga företag från Indien. |
| --- | --- |

(5)

De antidumpningsåtgärder som för närvarande är i kraft uppgår till 9,4 % och 0 % på import från individuellt namngivna exportörer och en tullsats på 8,5 % på import från alla övriga företag från Indien.

1.2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (9) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

9

| (7) | Begäran om översyn ingavs den 9 december 2021 av de unionstillverkare som svarar för omkring 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa grafitelektrodsystem (sökandena). Begäran om översyn grundades på att ett upphörande av åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om översyn ingavs den 9 december 2021 av de unionstillverkare som svarar för omkring 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa grafitelektrodsystem (sökandena). Begäran om översyn grundades på att ett upphörande av åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och återkommande skada för unionsindustrin.

sökandena

1.3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Den 9 mars 2022 fastslog kommissionen efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (10) (tillkännagivandet om inledande) att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (det berörda landet) på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Den 9 mars 2022 fastslog kommissionen efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (10) (tillkännagivandet om inledande) att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (det berörda landet) på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

10

tillkännagivandet om inledande

det berörda landet

1.4.   Separat undersökning av de antisubventionsåtgärder som införts på import av den produkt som översynen gäller

Separat undersökning av de antisubventionsåtgärder som införts på import av den produkt som översynen gäller

| (9) | Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning av den 9 mars 2022 (11) inledde kommissionen även en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (12) av de gällande slutgiltiga antisubventionsåtgärderna avseende import till unionen av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(9)

Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning av den 9 mars 2022 (11) inledde kommissionen även en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (12) av de gällande slutgiltiga antisubventionsåtgärderna avseende import till unionen av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien.

Europeiska unionens officiella tidning

11

12

1.5.   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (10) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med översynsperiodens utgång (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med översynsperiodens utgång (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.6.   Berörda parter

Berörda parter

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade också sökandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna och de indiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda, om att undersökningen skulle inledas och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade också sökandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna och de indiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda, om att undersökningen skulle inledas och uppmanade dem att delta.

| (12) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(12)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.7.   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (13) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.7.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna för den likadana produkten i unionen. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. Unionstillverkarna i urvalet stod för omkring 61 % av den uppskattade totala unionstillverkningen och 64 % av den uppskattade försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna för den likadana produkten i unionen. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. Unionstillverkarna i urvalet stod för omkring 61 % av den uppskattade totala unionstillverkningen och 64 % av den uppskattade försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

1.7.2.   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Inga importörer gav sig till känna. |
| --- | --- |

(16)

Inga importörer gav sig till känna.

1.7.3.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (17) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen har inom utsatt tid mottagit svar avseende stickprovsförfarandet från två tillverkare av grafitelektrodsystem i Indien: HEG Limited och Graphite India Limited, och därför behövdes inte något stickprovsförfarande. Kommissionen beslutade att undersöka de två exporterande tillverkare som lämnade den begärda informationen. |
| --- | --- |

(17)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen har inom utsatt tid mottagit svar avseende stickprovsförfarandet från två tillverkare av grafitelektrodsystem i Indien: HEG Limited och Graphite India Limited, och därför behövdes inte något stickprovsförfarande. Kommissionen beslutade att undersöka de två exporterande tillverkare som lämnade den begärda informationen.

1.8.   Svar på frågeformulären och dubbelkontroller på distans

Svar på frågeformulären och dubbelkontroller på distans

| (18) | Vid inledandet av översynen gjordes frågeformulären tillgängliga i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (13). |
| --- | --- |

(18)

Vid inledandet av översynen gjordes frågeformulären tillgängliga i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (13).

13

| (19) | Svar på frågeformulären mottogs från alla tre unionstillverkarna i stickprovet. Ingen av de exporterande tillverkarna skickade in svar på frågeformuläret. Ingen av användarna besvarade frågeformulär eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Svar på frågeformulären mottogs från alla tre unionstillverkarna i stickprovet. Ingen av de exporterande tillverkarna skickade in svar på frågeformuläret. Ingen av användarna besvarade frågeformulär eller gav sig till känna under undersökningen.

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare








  — | GrafTech Iberica SL, Navarra, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

GrafTech Iberica SL, Navarra, Spanien

| — | Showa Denko Carbon Spain SA, A Coruna, Spanien |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain SA, A Coruna, Spanien

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Tyskland |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Tyskland

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (21) | Den produkt som översynen gäller är grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien (den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545110010 och 8545909010) (den produkt som översynen gäller eller grafitelektrodsystem). |
| --- | --- |

(21)

Den produkt som översynen gäller är grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien (den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545110010 och 8545909010) (den produkt som översynen gäller eller grafitelektrodsystem).

3

den berörda produkten

den produkt som översynen gäller

grafitelektrodsystem

2.2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (22) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i tidigare översyner vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- | --- |

(22)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i tidigare översyner vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den produkt som översynen gäller.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (23) | Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

| (24) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av den gällande åtgärden sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Indien. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av den gällande åtgärden sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Indien.

3.1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (25) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (26) | Som framgår av skäl 19 lämnade ingen av de exporterande tillverkarna in svar på frågeformuläret. På grund av den bristande samarbetsviljan från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, måste kommissionens analys göras på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Som framgår av skäl 19 lämnade ingen av de exporterande tillverkarna in svar på frågeformuläret. På grund av den bristande samarbetsviljan från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, måste kommissionens analys göras på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (27) | De indiska myndigheterna informerades om att kommissionen, på grund av det bristande samarbetet från de indiska exporterande tillverkarnas sida, kan tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende. |
| --- | --- |

(27)

De indiska myndigheterna informerades om att kommissionen, på grund av det bristande samarbetet från de indiska exporterande tillverkarnas sida, kan tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

| (28) | Resultaten i avsnitten 3 och 4 grundades således på tillgängliga uppgifter. I detta syfte användes de uppgifter som lämnats i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och den statistik som fanns tillgänglig i databaserna från Eurostat och Global Trade Atlas (14) (GTA) samt andra offentligt tillgängliga källor. |
| --- | --- |

(28)

Resultaten i avsnitten 3 och 4 grundades således på tillgängliga uppgifter. I detta syfte användes de uppgifter som lämnats i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och den statistik som fanns tillgänglig i databaserna från Eurostat och Global Trade Atlas (14) (GTA) samt andra offentligt tillgängliga källor.

14

3.2.   Normalvärde

Normalvärde

| (29) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik i enlighet med artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.

| (30) | Normalvärdet baserades på de uppgifter som sökandena lämnat, från i) Mordor Intelligence (15) och ii) Valuates Reports (16). De två källorna visade på ett liknande genomsnittligt inhemskt pris för grafitelektrodsystem i Indien på 3 788 euro per ton fritt fabrik under översynsperioden. Detta pris dubbelkontrollerades och överensstämde med de uppskattningar som gjorts, på grundval av de offentligt tillgängliga pristabeller som SteelMint.com (17) offentliggjort under samma period, vilket visar på ett genomsnittligt pris på 3 630 euro per ton. |
| --- | --- |

(30)

Normalvärdet baserades på de uppgifter som sökandena lämnat, från i) Mordor Intelligence (15) och ii) Valuates Reports (16). De två källorna visade på ett liknande genomsnittligt inhemskt pris för grafitelektrodsystem i Indien på 3 788 euro per ton fritt fabrik under översynsperioden. Detta pris dubbelkontrollerades och överensstämde med de uppskattningar som gjorts, på grundval av de offentligt tillgängliga pristabeller som SteelMint.com (17) offentliggjort under samma period, vilket visar på ett genomsnittligt pris på 3 630 euro per ton.

15

16

17

| (31) | Kommissionen använde det genomsnittliga priset från de två källor som sökandena tillhandahållit för att fastställa normalvärdet till 3 788 euro per ton. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen använde det genomsnittliga priset från de två källor som sökandena tillhandahållit för att fastställa normalvärdet till 3 788 euro per ton.

3.3.   Exportpris

Exportpris

| (32) | Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna från Indien var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av cif-priser enligt Eurostats uppgifter, justerade till nivån från fabrik. Såsom framgår av skäl 44 var importvolymerna från Indien betydande under översynsperioden och priserna ansågs därför vara representativa. Cif-priset på 2 747 euro per ton (18) justerades för kostnaden för sjöfrakt och försäkring, inhemska transportkostnader i Indien och EU:s tullhantering för att komma fram till 2 558 euro per ton på nivån från fabrik. Justeringarna baserades på OECD:s uppgifter (19) och information som tillhandahölls i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna från Indien var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av cif-priser enligt Eurostats uppgifter, justerade till nivån från fabrik. Såsom framgår av skäl 44 var importvolymerna från Indien betydande under översynsperioden och priserna ansågs därför vara representativa. Cif-priset på 2 747 euro per ton (18) justerades för kostnaden för sjöfrakt och försäkring, inhemska transportkostnader i Indien och EU:s tullhantering för att komma fram till 2 558 euro per ton på nivån från fabrik. Justeringarna baserades på OECD:s uppgifter (19) och information som tillhandahölls i begäran om översyn.

18

19

3.4.   Jämförelse och dumpningsmarginal

Jämförelse och dumpningsmarginal

| (33) | Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriset från fabrik såsom fastställts ovan. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriset från fabrik såsom fastställts ovan.

3.5.   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (34) | På grundval av detta fastställdes de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som procentandel av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 44,7 % för Indien. Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(34)

På grundval av detta fastställdes de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som procentandel av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 44,7 % för Indien. Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

| (35) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts upphöra att gälla.

| (36) | Undersökningen visade att den indiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden och att den bibehöll sina kvantiteter och marknadsandelar på samma sätt som vid de två senaste översynerna. Analysen av produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, exportvolymer och priser från Indien till övriga tredjelandsmarknader, gällande åtgärder i övriga tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft i skälen 107–115 visar också att det är sannolikt att den dumpade exporten skulle öka dess redan betydande närvaro på unionsmarknaden ytterligare om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följaktligen dras slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(36)

Undersökningen visade att den indiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till kraftigt dumpade priser under översynsperioden och att den bibehöll sina kvantiteter och marknadsandelar på samma sätt som vid de två senaste översynerna. Analysen av produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, exportvolymer och priser från Indien till övriga tredjelandsmarknader, gällande åtgärder i övriga tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft i skälen 107–115 visar också att det är sannolikt att den dumpade exporten skulle öka dess redan betydande närvaro på unionsmarknaden ytterligare om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följaktligen dras slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.

5.   SKADA

SKADA

5.1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (37) | Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (38) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till 219 330 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifterna från de tillverkare som inte ingick i urvalet och de sökande (20). Såsom anges i skäl 14 svarade de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 61 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(38)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till 219 330 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifterna från de tillverkare som inte ingick i urvalet och de sökande (20). Såsom anges i skäl 14 svarade de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 61 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

20

5.2.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (39) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrins produktion för unionsmarknaden och importvolymerna enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrins produktion för unionsmarknaden och importvolymerna enligt uppgifter från Eurostat.

| (40) | Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (ton)
   (21) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 152 612 | 120 169 | 99 873 | 137 279 |
| Index | 100 | 79 | 65 | 90 |
| Källa: | Eurostat, uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena. |

(40)

Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (ton)
   (21)

Förbrukning i unionen (ton)

21

2018

2019

2020

Översynsperiod

Total förbrukning i unionen

152 612

120 169

99 873

137 279

Index

Index

100

79

65

90

Källa:

Källa:

Eurostat, uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena.

| (41) | Unionens förbrukning av grafitelektrodsystem minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Under 2018 noterades en hög förbrukning som drevs på av en hög efterfrågan från EU:s stålindustri, som höll på att återhämta sig från stålkrisen. I en situation med plötsliga prisökningar på grafitelektrodsystem byggde ståltillverkare dessutom upp lager av grafitelektrodsystem, eftersom de förväntade sig ytterligare ökningar. |
| --- | --- |

(41)

Unionens förbrukning av grafitelektrodsystem minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Under 2018 noterades en hög förbrukning som drevs på av en hög efterfrågan från EU:s stålindustri, som höll på att återhämta sig från stålkrisen. I en situation med plötsliga prisökningar på grafitelektrodsystem byggde ståltillverkare dessutom upp lager av grafitelektrodsystem, eftersom de förväntade sig ytterligare ökningar.

| (42) | Under 2019 minskade tillverkningen av stål i elektriska ljusbågsugnar jämfört med 2018 (med 6,6 % enligt siffror från Eurofer). Följaktligen minskade efterfrågan på grafitelektrodsystem. Eftersom priset på grafitelektrodsystem sjönk betydligt var det inte längre nödvändigt för industrin i senare led i förädlingskedjan att bygga upp lager, eftersom användarna inte längre oroade sig för en ytterligare prisökning. Som en följd av detta började ståltillverkarna minska sina lager av grafitelektrodsystem. Dessutom sjönk efterfrågan ytterligare – men denna gång tillfälligt under 2020, efter covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

(42)

Under 2019 minskade tillverkningen av stål i elektriska ljusbågsugnar jämfört med 2018 (med 6,6 % enligt siffror från Eurofer). Följaktligen minskade efterfrågan på grafitelektrodsystem. Eftersom priset på grafitelektrodsystem sjönk betydligt var det inte längre nödvändigt för industrin i senare led i förädlingskedjan att bygga upp lager, eftersom användarna inte längre oroade sig för en ytterligare prisökning. Som en följd av detta började ståltillverkarna minska sina lager av grafitelektrodsystem. Dessutom sjönk efterfrågan ytterligare – men denna gång tillfälligt under 2020, efter covid-19-utbrottet.

5.3.   Import från Indien

Import från Indien

5.3.1.   Volym och marknadsandel för importen från Indien

Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (43) | Såsom anges i skäl 39 fastställde kommissionen importvolymen från Indien på grundval av statistik från Eurostat. Marknadsandelen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 40. |
| --- | --- |

(43)

Såsom anges i skäl 39 fastställde kommissionen importvolymen från Indien på grundval av statistik från Eurostat. Marknadsandelen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 40.

| (44) | Importen från Indien utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien (ton) | 5 802 | 3 369 | 2 154 | 6 540 |
| Index | 100 | 58 | 37 | 113 |
| Marknadsandel (%) | 4 | 3 | 2 | 5 |
| Index | 100 | 74 | 57 | 125 |
| Källa: | Eurostat och databasen enligt artikel 14.6. |

(44)

Importen från Indien utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Importvolym från Indien (ton)

5 802

3 369

2 154

6 540

Index

Index

100

100

58

58

37

37

113

113

Marknadsandel (%)

4

3

2

5

Index

Index

100

100

74

74

57

57

125

125

Källa:

Källa:

Eurostat och databasen enligt artikel 14.6.

| (45) | Importen av den produkt som översynen gäller från det berörda landet minskade 2019 och 2020, till följd av den minskade förbrukningen i EU, och återhämtade sig under översynsperioden. Totalt sett ökade importvolymen under skadeundersökningsperioden från 5 802 ton 2018 till 6 540 ton under översynsperioden, dvs. med 13 %. Importen av grafitelektrodsystem från Indien utgjorde omkring 16 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 5 %. |
| --- | --- |

(45)

Importen av den produkt som översynen gäller från det berörda landet minskade 2019 och 2020, till följd av den minskade förbrukningen i EU, och återhämtade sig under översynsperioden. Totalt sett ökade importvolymen under skadeundersökningsperioden från 5 802 ton 2018 till 6 540 ton under översynsperioden, dvs. med 13 %. Importen av grafitelektrodsystem från Indien utgjorde omkring 16 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 5 %.

| (46) | Sammantaget ökade importen från Indien och dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots att förbrukningen i unionen minskade fortsatte volymen av dumpad import från Indien att öka under skadeundersökningsperioden (med 13 %), medan unionsindustrins försäljning minskade. |
| --- | --- |

(46)

Sammantaget ökade importen från Indien och dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots att förbrukningen i unionen minskade fortsatte volymen av dumpad import från Indien att öka under skadeundersökningsperioden (med 13 %), medan unionsindustrins försäljning minskade.

5.3.2.   Priser på importen från Indien och prisunderskridande

Priser på importen från Indien och prisunderskridande

| (47) | De genomsnittliga priserna för importen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (i euro/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Indien | 13 756 | 10 211 | 4 120 | 2 747 |
| Index | 100 | 74 | 30 | 20 |
| Källa: | Eurostat. |

(47)

De genomsnittliga priserna för importen från Indien utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Importpriser från Indien

13 756

10 211

4 120

2 747

Index

Index

100

100

74

74

30

30

20

20

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (48) | Det genomsnittliga importpriset (22) på grafitelektrodsystem från Indien sjönk med 80 % under hela skadeundersökningsperioden, från 13 756 euro/ton 2018 till 2 747 euro/ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(48)

Det genomsnittliga importpriset (22) på grafitelektrodsystem från Indien sjönk med 80 % under hela skadeundersökningsperioden, från 13 756 euro/ton 2018 till 2 747 euro/ton under översynsperioden.

22

| (49) | På grund av den stora globala efterfrågan på grafitelektrodsystem översteg de indiska priserna unionsindustrins priser under första halvan av skadeundersökningsperioden, men sjönk sedan med 60 % mellan 2018 och 2020 och förblev genomgående lägre än unionspriserna under 2020 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(49)

På grund av den stora globala efterfrågan på grafitelektrodsystem översteg de indiska priserna unionsindustrins priser under första halvan av skadeundersökningsperioden, men sjönk sedan med 60 % mellan 2018 och 2020 och förblev genomgående lägre än unionspriserna under 2020 och översynsperioden.

| (50) | Eftersom de indiska exporterande tillverkarna inte samarbetade, fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(50)

Eftersom de indiska exporterande tillverkarna inte samarbetade, fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och

| 2. | motsvarande vägda genomsnittliga importpriser för den produkt som översynen gäller från Indien från Eurostat, fastställda till cif-nivån, exklusive antidumpnings- och utjämningstullarna, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. I avsaknad av annan information uppskattades dessa kostnader till 1 % av cif-värdet. |
| --- | --- |

2.

motsvarande vägda genomsnittliga importpriser för den produkt som översynen gäller från Indien från Eurostat, fastställda till cif-nivån, exklusive antidumpnings- och utjämningstullarna, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. I avsaknad av annan information uppskattades dessa kostnader till 1 % av cif-värdet.

| (51) | Resultatet blev en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 33,2 %. Dessa priser ansågs också vara en rimlig indikator på framtida möjliga prisnivåer om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(51)

Resultatet blev en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 33,2 %. Dessa priser ansågs också vara en rimlig indikator på framtida möjliga prisnivåer om åtgärderna skulle upphävas.

| (52) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att den prisunderskridandemarginal som kommissionen beräknat inte är representativ, eftersom den inte baseras på faktiska marknadspriser i unionen. De indiska myndigheterna anser att den försäljning som härstammar från GrafTech Iberica och gjordes inom ramen för långfristiga avtal har medfört ett försäljningspris som är artificiellt högt och inte avspeglar marknadspriset på grafitelektrodsystem i unionen. |
| --- | --- |

(52)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att den prisunderskridandemarginal som kommissionen beräknat inte är representativ, eftersom den inte baseras på faktiska marknadspriser i unionen. De indiska myndigheterna anser att den försäljning som härstammar från GrafTech Iberica och gjordes inom ramen för långfristiga avtal har medfört ett försäljningspris som är artificiellt högt och inte avspeglar marknadspriset på grafitelektrodsystem i unionen.

| (53) | Kommissionen håller inte med om denna bedömning. Långfristiga avtal utgör inte någon ovanlig affärspraxis, utan ett affärsbeslut där en kund accepterar att binda sig till en viss prisnivå i utbyte mot försörjningstrygghet. Då långfristiga avtal användes vid handel på den relevanta marknaden medför det faktum att dessa har inkluderats i urvalet inte att urvalet inte skulle vara representativt. Dessutom omfattades endast en del av GrafTechs försäljning av långfristiga avtal, medan försäljningen för de andra två unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden inte omfattades av liknande långfristiga avtal. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtal som GrafTech Iberica använde inte får någon större påverkan på beräkningen av prisunderskridandet, eftersom de var representativa för en del av marknaden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen håller inte med om denna bedömning. Långfristiga avtal utgör inte någon ovanlig affärspraxis, utan ett affärsbeslut där en kund accepterar att binda sig till en viss prisnivå i utbyte mot försörjningstrygghet. Då långfristiga avtal användes vid handel på den relevanta marknaden medför det faktum att dessa har inkluderats i urvalet inte att urvalet inte skulle vara representativt. Dessutom omfattades endast en del av GrafTechs försäljning av långfristiga avtal, medan försäljningen för de andra två unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden inte omfattades av liknande långfristiga avtal. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtal som GrafTech Iberica använde inte får någon större påverkan på beräkningen av prisunderskridandet, eftersom de var representativa för en del av marknaden. Påståendet avvisades därför.

5.3.3.   Import från andra tredjeländer än Indien

Import från andra tredjeländer än Indien

| (54) | Importen av den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer kom huvudsakligen från Kina, Mexiko och Ryssland. |
| --- | --- |

(54)

Importen av den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer kom huvudsakligen från Kina, Mexiko och Ryssland.

| (55) | Importvolymen från övriga tredjeländer samt marknadsandelen och pristendenserna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Import från andra tredjeländer än Indien











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | 22 054 | 19 284 | 20 074 | 26 065 |
| Index | 100 | 87 | 91 | 118 |
| Marknadsandel (%) | 14 | 16 | 20 | 19 |
| Index | 100 | 111 | 139 | 131 |
| Genomsnittligt pris | 10 875 | 5 253 | 2 337 | 2 614 |
| Index | 100 | 48 | 21 | 24 |
| Ryssland | Volym (ton) | 1 076 | 3 229 | 780 | 3 371 |
| Index | 100 | 300 | 72 | 313 |
| Marknadsandel (%) | 1 | 3 | 1 | 2 |
| Index | 100 | 381 | 111 | 348 |
| Genomsnittligt pris | 9 623 | 5 771 | 4 898 | 2 851 |
| Index | 100 | 60 | 51 | 30 |
| Mexiko | Volym (ton) | 1 374 | 12 | 896 | 1 437 |
| Index | 100 | 1 | 65 | 105 |
| Marknadsandel (%) | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Index | 100 | 1 | 100 | 116 |
| Genomsnittligt pris | 2 530 | 3 264 | 3 976 | 3 435 |
| Index | 100 | 129 | 157 | 136 |
| Övriga världen | Volym (ton) | 4 482 | 2 471 | 2 616 | 3 621 |
| Index | 100 | 55 | 58 | 81 |
| Marknadsandel (%) | 3 | 2 | 3 | 3 |
| Index | 100 | 70 | 89 | 90 |
| Genomsnittligt pris | 8 253 | 10 648 | 5 737 | 3 979 |
| Index | 100 | 129 | 70 | 48 |
| Totalt tredjeländer undantaget Indien | Volym (ton) | 28 987 | 24 996 | 24 366 | 34 494 |
| Index | 100 | 86 | 84 | 119 |
| Marknadsandel (%) | 19 | 21 | 24 | 25 |
| Index | 100 | 110 | 128 | 132 |
| Genomsnittligt pris | 10 027 | 5 852 | 2 844 | 2 814 |
| Index | 100 | 58 | 28 | 28 |
| Källa: | Eurostat. |

(55)

Importvolymen från övriga tredjeländer samt marknadsandelen och pristendenserna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Import från andra tredjeländer än Indien

Import från andra tredjeländer än Indien

Land

2018

2019

2020

Översynsperiod

Kina

Volym (ton)

22 054

19 284

20 074

26 065

Index

Index

100

100

87

87

91

91

118

118

Marknadsandel (%)

14

16

20

19

Index

Index

100

100

111

111

139

139

131

131

Genomsnittligt pris

10 875

5 253

2 337

2 614

Index

Index

100

100

48

48

21

21

24

24

Ryssland

Volym (ton)

1 076

3 229

780

3 371

Index

Index

100

100

300

300

72

72

313

313

Marknadsandel (%)

1

3

1

2

Index

Index

100

100

381

381

111

111

348

348

Genomsnittligt pris

9 623

5 771

4 898

2 851

Index

Index

100

100

60

60

51

51

30

30

Mexiko

Volym (ton)

1 374

12

896

1 437

Index

Index

100

100

1

1

65

65

105

105

Marknadsandel (%)

1

0

1

1

Index

Index

100

100

1

1

100

100

116

116

Genomsnittligt pris

2 530

3 264

3 976

3 435

Index

Index

100

100

129

129

157

157

136

136

Övriga världen

Volym (ton)

4 482

2 471

2 616

3 621

Index

Index

100

100

55

55

58

58

81

81

Marknadsandel (%)

3

2

3

3

Index

Index

100

100

70

70

89

89

90

90

Genomsnittligt pris

8 253

10 648

5 737

3 979

Index

Index

100

100

129

129

70

70

48

48

Totalt tredjeländer undantaget Indien

Volym (ton)

28 987

24 996

24 366

34 494

Index

Index

100

100

86

86

84

84

119

119

Marknadsandel (%)

19

21

24

25

Index

Index

100

100

110

110

128

128

132

132

Genomsnittligt pris

10 027

5 852

2 844

2 814

Index

Index

100

100

58

58

28

28

28

28

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (56) | Inverkan av import från övriga tredjeländer har analyserats, eftersom den utgjorde omkring 84 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden. Trots den minskade förbrukningen ökade importvolymen från övriga tredjeländer med 19 %, från nästan 29 000 ton 2018 till omkring 35 000 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Inverkan av import från övriga tredjeländer har analyserats, eftersom den utgjorde omkring 84 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden. Trots den minskade förbrukningen ökade importvolymen från övriga tredjeländer med 19 %, från nästan 29 000 ton 2018 till omkring 35 000 ton under översynsperioden.

| (57) | Importen från tredjeländer följde delvis den minskade förbrukningen 2019 och 2020, men återhämtade sig snabbt och nådde den högsta nivån under översynsperioden, med en ökning på 19 % jämfört med 2018. Det genomsnittliga priset på import från övriga tredjeländer följde den globala trenden och minskade med 72 % mellan 2018 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Importen från tredjeländer följde delvis den minskade förbrukningen 2019 och 2020, men återhämtade sig snabbt och nådde den högsta nivån under översynsperioden, med en ökning på 19 % jämfört med 2018. Det genomsnittliga priset på import från övriga tredjeländer följde den globala trenden och minskade med 72 % mellan 2018 och översynsperioden.

| (58) | Den största andelen av denna import under översynsperioden, 76 %, utgjordes av import från Kina. Importvolymen från övriga tredjeländer utom Kina och Indien ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Importvolymen av grafitelektrodsystem från Indien ökade från 5 800 ton 2018 till 6 500 ton under översynsperioden, medan den från Kina ökade från 22 054 ton 2018 till 26 065 ton under översynsperioden, med en marknadsandel på 25 %, respektive 31 %. |
| --- | --- |

(58)

Den största andelen av denna import under översynsperioden, 76 %, utgjordes av import från Kina. Importvolymen från övriga tredjeländer utom Kina och Indien ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Importvolymen av grafitelektrodsystem från Indien ökade från 5 800 ton 2018 till 6 500 ton under översynsperioden, medan den från Kina ökade från 22 054 ton 2018 till 26 065 ton under översynsperioden, med en marknadsandel på 25 %, respektive 31 %.

| (59) | Under samma period var importpriserna från Kina lägre än både de indiska exportörernas priser och unionstillverkarnas priser (utom 2018). |
| --- | --- |

(59)

Under samma period var importpriserna från Kina lägre än både de indiska exportörernas priser och unionstillverkarnas priser (utom 2018).

| (60) | Den 7 april 2022 (23) införde kommissionen dessutom antidumpningstullar på import av grafitelektrodsystem från Kina (mellan 23 % och 74,9 %) (24). |
| --- | --- |

(60)

Den 7 april 2022 (23) införde kommissionen dessutom antidumpningstullar på import av grafitelektrodsystem från Kina (mellan 23 % och 74,9 %) (24).

23

24

5.4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.4.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (61) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (62) | Som nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(62)

Som nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (63) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på antidumpningsfrågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet samt makroekonomiska uppgifter från de tillverkare som inte ingick i urvalet och sökandena, vilka dubbelkontrollerades mot uppgifterna i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(63)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på antidumpningsfrågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet samt makroekonomiska uppgifter från de tillverkare som inte ingick i urvalet och sökandena, vilka dubbelkontrollerades mot uppgifterna i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (64) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(64)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (65) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(65)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital.

5.4.2.   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

5.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (66) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 251 009 | 219 744 | 164 413 | 219 330 |
| Index | 100 | 88 | 66 | 87 |
| Produktionskapacitet (ton) | 283 500 | 294 900 | 294 900 | 285 235 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 89 | 75 | 56 | 77 |
| Index | 100 | 84 | 63 | 87 |
| Källa: | Uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena. |

(66)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Översynsperiod

Produktionsvolym (ton)

251 009

219 744

164 413

219 330

Index

Index

100

100

88

88

66

66

87

87

Produktionskapacitet (ton)

283 500

294 900

294 900

285 235

Index

Index

100

100

104

104

104

104

101

101

Kapacitetsutnyttjande (%)

89

75

56

77

Index

Index

100

100

84

84

63

63

87

87

Källa:

Källa:

Uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena.

| (67) | Till följd av den minskade förbrukningen sjönk unionsindustrins produktionsvolym med 34 % mellan 2018 och 2020, och återhämtade sig delvis under översynsperioden, men låg kvar under 2018 års nivå. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

Till följd av den minskade förbrukningen sjönk unionsindustrins produktionsvolym med 34 % mellan 2018 och 2020, och återhämtade sig delvis under översynsperioden, men låg kvar under 2018 års nivå. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 13 % under skadeundersökningsperioden.

| (68) | Minskningen av produktionsvolymen beror på den minskade förbrukningen i kombination med unionsindustrins minskade försäljningsvolym, såsom förklaras i skäl 70. |
| --- | --- |

(68)

Minskningen av produktionsvolymen beror på den minskade förbrukningen i kombination med unionsindustrins minskade försäljningsvolym, såsom förklaras i skäl 70.

5.4.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (69) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 117 824 | 91 804 | 73 352 | 96 245 |
| Index | 100 | 78 | 62 | 82 |
| Marknadsandel (%) | 77 | 76 | 73 | 70 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 91 |
| Källa: | Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet. |

(69)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

117 824

91 804

73 352

96 245

Index

Index

100

100

78

78

62

62

82

82

Marknadsandel (%)

77

76

73

70

Index

Index

100

100

99

99

95

95

91

91

Källa:

Källa

Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet.

| (70) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade stadigt fram till 2020 (med 38 %) och återhämtade sig endast delvis under översynsperioden. Denna ökning överensstämde dock inte med den liknande utvecklingen av förbrukningen i unionen, vilket totalt sett medförde en förlust av unionsindustrins marknadsandel från 77 % 2018 till 70 % under översynsperioden (minus 9 %), medan marknadsandelen för importen från Indien ökade med 25 % under samma period. |
| --- | --- |

(70)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade stadigt fram till 2020 (med 38 %) och återhämtade sig endast delvis under översynsperioden. Denna ökning överensstämde dock inte med den liknande utvecklingen av förbrukningen i unionen, vilket totalt sett medförde en förlust av unionsindustrins marknadsandel från 77 % 2018 till 70 % under översynsperioden (minus 9 %), medan marknadsandelen för importen från Indien ökade med 25 % under samma period.

| (71) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen av grafitelektrodsystem i EU med 10 %. Denna minskning av förbrukningen på 15 000 ton drabbade endast unionsindustrin, som förlorade 21 000 ton av försäljningen. Under samma period fortsatte volymen dumpad import från Indien, Kina och övriga tredjeländer att öka under skadeundersökningsperioden, med 13 %, 18 % respektive 19 %. |
| --- | --- |

(71)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen av grafitelektrodsystem i EU med 10 %. Denna minskning av förbrukningen på 15 000 ton drabbade endast unionsindustrin, som förlorade 21 000 ton av försäljningen. Under samma period fortsatte volymen dumpad import från Indien, Kina och övriga tredjeländer att öka under skadeundersökningsperioden, med 13 %, 18 % respektive 19 %.

5.4.2.3.   Tillväxt

| (72) | Såsom förklaras ovan förlorade unionsindustrin en försäljningsvolym på 21 000 ton under skadeundersökningsperioden, medan importen ökade med mer än 6 200 ton. Detta ledde till att unionsindustrin förlorade marknadsandelar på 9 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin hade således ingen tillväxt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Såsom förklaras ovan förlorade unionsindustrin en försäljningsvolym på 21 000 ton under skadeundersökningsperioden, medan importen ökade med mer än 6 200 ton. Detta ledde till att unionsindustrin förlorade marknadsandelar på 9 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin hade således ingen tillväxt under skadeundersökningsperioden.

5.4.2.4.   Sysselsättning och produktivitet

| (73) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 1 165 | 1 148 | 1 102 | 1 143 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 98 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 215 | 191 | 149 | 192 |
| Index | 100 | 89 | 69 | 89 |
| Källa: | Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet. |

(73)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

1 165

1 148

1 102

1 143

Index

Index

100

100

99

99

95

95

98

98

Produktivitet (enhet/anställd)

215

191

149

192

Index

Index

100

100

89

89

69

69

89

89

Källa:

Källa

Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet.

| (74) | Antalet anställda i unionsindustrin låg kvar på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden (minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden). Med hänsyn till den minskade tillverkningen som förklaras i avsnitt 5.4.2.1 följde därför produktiviteten för arbetskraften inom unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd, samma utveckling och sjönk med 11 % under samma period. |
| --- | --- |

(74)

Antalet anställda i unionsindustrin låg kvar på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden (minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden). Med hänsyn till den minskade tillverkningen som förklaras i avsnitt 5.4.2.1 följde därför produktiviteten för arbetskraften inom unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd, samma utveckling och sjönk med 11 % under samma period.

5.4.2.5.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (75) | I skäl 34 fastslog kommissionen att dumpningen från Indien fortsatte under översynsperioden. Kommissionen drog även slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning från Indien om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(75)

I skäl 34 fastslog kommissionen att dumpningen från Indien fortsatte under översynsperioden. Kommissionen drog även slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning från Indien om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (76) | Trots de antidumpningsåtgärder som har varit i kraft sedan 2009 har unionsindustrin förlorat en betydande försäljningsvolym, vilket återspeglas i en förlust av marknadsandelar på 9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Det har inte kunnat konstateras någon full återhämtning från tidigare dumpning varför unionsindustrin förblir sårbar för de mycket skadliga verkningarna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(76)

Trots de antidumpningsåtgärder som har varit i kraft sedan 2009 har unionsindustrin förlorat en betydande försäljningsvolym, vilket återspeglas i en förlust av marknadsandelar på 9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Det har inte kunnat konstateras någon full återhämtning från tidigare dumpning varför unionsindustrin förblir sårbar för de mycket skadliga verkningarna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden.

5.4.3.   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.4.3.1.   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (77) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 8 483 | 9 578 | 5 870 | 4 682 |
| Index | 100 | 113 | 69 | 55 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 3 696 | 4 685 | 4 864 | 3 556 |
| Index | 100 | 127 | 132 | 96 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(77)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

8 483

9 578

5 870

4 682

Index

Index

100

100

113

113

69

69

55

55

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

3 696

4 685

4 864

3 556

Index

Index

100

100

127

127

132

132

96

96

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (78) | Försäljningspriserna ökade med 13 % mellan 2018 och 2019, innan de minskade kraftigt under 2020 och under översynsperioden till en nivå som var 45 % lägre än 2018. |
| --- | --- |

(78)

Försäljningspriserna ökade med 13 % mellan 2018 och 2019, innan de minskade kraftigt under 2020 och under översynsperioden till en nivå som var 45 % lägre än 2018.

| (79) | Produktionskostnaden ökade, nådde sin högsta nivå 2020 och började minska under översynsperioden. Denna utveckling beror på den betydande prisökningen på den huvudsakliga råvaran, dvs. nålkoks. Priset på nålkoks ökade stadigt och kraftigt fram till 2019 på grund av den ökade efterfrågan från industrin för litiumjonbatterier och började minska först 2020. |
| --- | --- |

(79)

Produktionskostnaden ökade, nådde sin högsta nivå 2020 och började minska under översynsperioden. Denna utveckling beror på den betydande prisökningen på den huvudsakliga råvaran, dvs. nålkoks. Priset på nålkoks ökade stadigt och kraftigt fram till 2019 på grund av den ökade efterfrågan från industrin för litiumjonbatterier och började minska först 2020.

| (80) | Med beaktande av unionsindustrins försäljningspriser noterade kommissionen att en del av unionstillverkningen (särskilt GrafTech Ibericas och GrafTech Frances tillverkning) som stod för omkring 50 % av unionens totala försäljning och tillverkning till viss del tillfälligt var skyddad från direkt konkurrens på marknaden, medan den andra delen (de två andra unionstillverkarna som ingick i urvalet) var direkt utsatt för den dumpade indiska importen. |
| --- | --- |

(80)

Med beaktande av unionsindustrins försäljningspriser noterade kommissionen att en del av unionstillverkningen (särskilt GrafTech Ibericas och GrafTech Frances tillverkning) som stod för omkring 50 % av unionens totala försäljning och tillverkning till viss del tillfälligt var skyddad från direkt konkurrens på marknaden, medan den andra delen (de två andra unionstillverkarna som ingick i urvalet) var direkt utsatt för den dumpade indiska importen.

| (81) | Denna situation berodde på att det fanns långfristiga avtal som täckte den försäljning av grafitelektrodsystem som härstammade från GrafTech Iberica. Dessa långfristiga avtal hade ingåtts efter en period med ovanligt höga priser under åren 2017–2018. Dessa avtal var inköpsavtal av ”take or pay”-typ, med en garanterad leveransnivå till ett fast pris och där köparen åtog sig att köpa de avtalade volymerna till ett förutbestämt och fast pris, med förbehåll för olika avtalsenliga rättigheter och skyldigheter. Giltighetstiden för dessa avtal var tre till fem år. Det framgick att en mycket stor del av försäljningen som härstammar från GrafTech Iberica under översynsperioden omfattades av dessa långfristiga avtal. Undersökningen visade inte att någon annan unionstillverkare omfattades av liknande långfristiga avtal under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av de långfristiga avtalens begränsade varaktighet noterade kommissionen att deras effekt är av övergående karaktär. |
| --- | --- |

(81)

Denna situation berodde på att det fanns långfristiga avtal som täckte den försäljning av grafitelektrodsystem som härstammade från GrafTech Iberica. Dessa långfristiga avtal hade ingåtts efter en period med ovanligt höga priser under åren 2017–2018. Dessa avtal var inköpsavtal av ”take or pay”-typ, med en garanterad leveransnivå till ett fast pris och där köparen åtog sig att köpa de avtalade volymerna till ett förutbestämt och fast pris, med förbehåll för olika avtalsenliga rättigheter och skyldigheter. Giltighetstiden för dessa avtal var tre till fem år. Det framgick att en mycket stor del av försäljningen som härstammar från GrafTech Iberica under översynsperioden omfattades av dessa långfristiga avtal. Undersökningen visade inte att någon annan unionstillverkare omfattades av liknande långfristiga avtal under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av de långfristiga avtalens begränsade varaktighet noterade kommissionen att deras effekt är av övergående karaktär.

| (82) | Dessa långfristiga avtal härrör från perioden med hög prisvolatilitet under åren 2017–2018 som sträckte sig fram till 2019. Under dessa år ökade de globala priserna på grafitelektroder betydligt. Detta berodde på många faktorer, däribland ökad global efterfrågan. Unionsindustrin uppgav att den främsta orsaken till den ökade efterfrågan var den globala förändringen inom stålindustrin, där masugnar ersätts med elektriska ljusbågsugnar med grafitelektroder. Såsom förklaras i skäl 79 var dessutom den nya konkurrensen om nålkoks (den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av grafitelektroder) med litiumjonbatteriindustrin drivande för ökningen av råvarukostnaderna som bidrog till prisvolatiliteten. För att lösa detta problem med prisvolatilitet ingicks långfristiga avtal om leverans av den produkt som översynen gäller från GrafTech Iberica med en löptid på mellan tre och fem år. Tanken var att erhålla stabilare priser i utbyte mot ett stabilt utbud, vilket kunderna efterfrågade. |
| --- | --- |

(82)

Dessa långfristiga avtal härrör från perioden med hög prisvolatilitet under åren 2017–2018 som sträckte sig fram till 2019. Under dessa år ökade de globala priserna på grafitelektroder betydligt. Detta berodde på många faktorer, däribland ökad global efterfrågan. Unionsindustrin uppgav att den främsta orsaken till den ökade efterfrågan var den globala förändringen inom stålindustrin, där masugnar ersätts med elektriska ljusbågsugnar med grafitelektroder. Såsom förklaras i skäl 79 var dessutom den nya konkurrensen om nålkoks (den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av grafitelektroder) med litiumjonbatteriindustrin drivande för ökningen av råvarukostnaderna som bidrog till prisvolatiliteten. För att lösa detta problem med prisvolatilitet ingicks långfristiga avtal om leverans av den produkt som översynen gäller från GrafTech Iberica med en löptid på mellan tre och fem år. Tanken var att erhålla stabilare priser i utbyte mot ett stabilt utbud, vilket kunderna efterfrågade.

| (83) | Tack vare de långfristiga avtalen kunde försäljningen från GrafTech Iberica därför äga rum på en stabil prisnivå ([25–50] % över det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen) under översynsperioden, trots den allmänna prisnedgången för resten av unionsindustrin som inte omfattades av långfristiga avtal. På grundval av tillgängliga uppgifter, såsom försäljningsvolymer av den produkt som översynen gäller som inte omfattades av långfristiga avtal och inte härstammade från GrafTech Iberica samt försäljningen från de två andra unionstillverkarna som ingår i urvalet, uppskattade kommissionen att det genomsnittliga priset på marknaden som inte omfattades av långfristiga avtal var omkring [25–50] % lägre än det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen på hela marknaden. Det genomsnittliga försäljningspriset i unionen under översynsperioden återspeglar därför inte på ett korrekt sätt konkurrensläget på unionsmarknaden, som i hög grad påverkades av lågprisimport och dumpad import både från Indien och Kina. |
| --- | --- |

(83)

Tack vare de långfristiga avtalen kunde försäljningen från GrafTech Iberica därför äga rum på en stabil prisnivå ([25–50] % över det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen) under översynsperioden, trots den allmänna prisnedgången för resten av unionsindustrin som inte omfattades av långfristiga avtal. På grundval av tillgängliga uppgifter, såsom försäljningsvolymer av den produkt som översynen gäller som inte omfattades av långfristiga avtal och inte härstammade från GrafTech Iberica samt försäljningen från de två andra unionstillverkarna som ingår i urvalet, uppskattade kommissionen att det genomsnittliga priset på marknaden som inte omfattades av långfristiga avtal var omkring [25–50] % lägre än det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen på hela marknaden. Det genomsnittliga försäljningspriset i unionen under översynsperioden återspeglar därför inte på ett korrekt sätt konkurrensläget på unionsmarknaden, som i hög grad påverkades av lågprisimport och dumpad import både från Indien och Kina.

5.4.3.2.   Arbetskraftskostnader

| (84) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 91 856 | 87 714 | 84 993 | 87 519 |
| Index | 100 | 95 | 93 | 95 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(84)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

91 856

87 714

84 993

87 519

Index

Index

100

100

95

95

93

93

95

95

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (85) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade något under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 5 %. Denna utveckling var främst ett resultat av den begränsade minskningen av sysselsättningstalen (se skäl 74). |
| --- | --- |

(85)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade något under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 5 %. Denna utveckling var främst ett resultat av den begränsade minskningen av sysselsättningstalen (se skäl 74).

5.4.3.3.   Lagerhållning

| (86) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 7 026 | 9 447 | 8 172 | 8 812 |
| Index | 100 | 134 | 116 | 125 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 3 | 4 | 5 | 4 |
| Index | 100 | 154 | 178 | 144 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(86)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Översynsperiod

Utgående lager (i ton)

7 026

9 447

8 172

8 812

Index

Index

100

100

134

134

116

116

125

125

Utgående lager i procent av tillverkningen

3

4

5

4

Index

Index

100

100

154

154

178

178

144

144

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (87) | Lagerhållningen kan inte betraktas som en relevant skadeindikator inom denna sektor, eftersom produktion och försäljning främst baseras på orderingång och tillverkarna följaktligen tenderar att hålla begränsade lager. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(87)

Lagerhållningen kan inte betraktas som en relevant skadeindikator inom denna sektor, eftersom produktion och försäljning främst baseras på orderingång och tillverkarna följaktligen tenderar att hålla begränsade lager. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis.

| (88) | Totalt sett påverkades lagerhållningen av den nedåtgående trenden för unionsindustrins produktion och försäljning. Utgående lager som procentandel av produktionen ökade betydligt under 2019 och 2020 (med 54 %, respektive 78 %) och minskade delvis under översynsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 25 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Totalt sett påverkades lagerhållningen av den nedåtgående trenden för unionsindustrins produktion och försäljning. Utgående lager som procentandel av produktionen ökade betydligt under 2019 och 2020 (med 54 %, respektive 78 %) och minskade delvis under översynsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 25 % under skadeundersökningsperioden.

| (89) | När man emellertid tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte ingick långfristiga avtal så framträder en annan bild. Under samma period ökade deras lager med [35–45] %. |
| --- | --- |

(89)

När man emellertid tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte ingick långfristiga avtal så framträder en annan bild. Under samma period ökade deras lager med [35–45] %.

5.4.3.4.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (90) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 75 | 62 | 2 | 31 |
| Index | 100 | 82 | 2 | 42 |
| Kassaflöde (euro) | 659 909 270 | 475 537 375 | 120 592 009 | 210 732 326 |
| Index | 100 | 72 | 18 | 32 |
| Investeringar (euro) | 23 523 042 | 28 065 231 | 21 574 327 | 29 396 885 |
| Index | 100 | 119 | 92 | 125 |
| Räntabilitet (%) | 722 | 467 | 35 | 154 |
| Index | 100 | 65 | 5 | 21 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(90)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

75

62

2

31

Index

Index

100

100

82

82

2

2

42

42

Kassaflöde (euro)

659 909 270

475 537 375

120 592 009

210 732 326

Index

Index

100

100

72

72

18

18

32

32

Investeringar (euro)

23 523 042

28 065 231

21 574 327

29 396 885

Index

Index

100

100

119

119

92

92

125

125

Räntabilitet (%)

722

467

35

154

Index

Index

100

100

65

65

5

5

21

21

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (91) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning.

| (92) | Efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1, där antidumpningsåtgärderna infördes, förbättrades unionsindustrins situation och dess vinstmarginal nådde 75 % under 2018, på grund av den prisökning som anges i avsnitt 5.4.3.1. Därefter försämrades situationen emellertid och från 2018 minskade vinstmarginalerna tills den nådde sin lägsta nivå 2020 (2 %) och återhämtade sig delvis under översynsperioden (31 %), vilket motsvarar en minskning med 58 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1, där antidumpningsåtgärderna infördes, förbättrades unionsindustrins situation och dess vinstmarginal nådde 75 % under 2018, på grund av den prisökning som anges i avsnitt 5.4.3.1. Därefter försämrades situationen emellertid och från 2018 minskade vinstmarginalerna tills den nådde sin lägsta nivå 2020 (2 %) och återhämtade sig delvis under översynsperioden (31 %), vilket motsvarar en minskning med 58 % under skadeundersökningsperioden.

| (93) | Orsaken till denna nedåtgående trend var den betydande minskningen av förbrukningen och försäljningsvolymen i unionen som unionsindustrin drabbats av till fördel för den dumpade indiska och kinesiska importen till unionen, som utövade ett betydande pristryck genom att underskrida unionsindustrins priser och tvinga den del av unionsindustrin som inte omfattades av långfristiga avtal att sänka sina priser, såsom förklaras i skäl 83. |
| --- | --- |

(93)

Orsaken till denna nedåtgående trend var den betydande minskningen av förbrukningen och försäljningsvolymen i unionen som unionsindustrin drabbats av till fördel för den dumpade indiska och kinesiska importen till unionen, som utövade ett betydande pristryck genom att underskrida unionsindustrins priser och tvinga den del av unionsindustrin som inte omfattades av långfristiga avtal att sänka sina priser, såsom förklaras i skäl 83.

| (94) | Som angetts ovan sålde en av unionstillverkarna som ingick i urvalet, GrafTech Iberica, merparten av sina volymer inom ramen för långfristiga avtal. Därför såldes produkterna till stabila priser och under översynsperioden (innan de långfristiga avtalen löpte ut, en betydande del löpte ut i slutet av 2021, och en annan del i slutet av 2022), ansågs denna försäljning fortfarande delvis vara skyddad från externa faktorer såsom den allmänna prisnedgången. |
| --- | --- |

(94)

Som angetts ovan sålde en av unionstillverkarna som ingick i urvalet, GrafTech Iberica, merparten av sina volymer inom ramen för långfristiga avtal. Därför såldes produkterna till stabila priser och under översynsperioden (innan de långfristiga avtalen löpte ut, en betydande del löpte ut i slutet av 2021, och en annan del i slutet av 2022), ansågs denna försäljning fortfarande delvis vara skyddad från externa faktorer såsom den allmänna prisnedgången.

| (95) | Situationen är emellertid en annan för de två andra unionstillverkare som ingick i urvalet. Om man bortser från GrafTech Iberica visar mikroindikatorerna en annan bild, där lönsamheten för försäljningen i unionen sjönk från [+ 70–80] % 2018 till [0–10] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Situationen är emellertid en annan för de två andra unionstillverkare som ingick i urvalet. Om man bortser från GrafTech Iberica visar mikroindikatorerna en annan bild, där lönsamheten för försäljningen i unionen sjönk från [+ 70–80] % 2018 till [0–10] % under översynsperioden.

| (96) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. På grund av den nedåtgående utvecklingen för unionsindustrins vinst minskade kassaflödet med 68 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. På grund av den nedåtgående utvecklingen för unionsindustrins vinst minskade kassaflödet med 68 % under skadeundersökningsperioden.

| (97) | Tack vare att kassaflödet fortfarande var positivt ökade investeringarna med 25 % under skadeundersökningsperioden, vilket främst berodde på unionsindustrins ansträngningar att rationalisera sin tillverkning och öka effektiviteten och produktiviteten för att möta den ökande lågprisimporten. Under samma period sjönk räntabiliteten, uttryckt som vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde med 79 % och följde därför samma tendens som lönsamheten. |
| --- | --- |

(97)

Tack vare att kassaflödet fortfarande var positivt ökade investeringarna med 25 % under skadeundersökningsperioden, vilket främst berodde på unionsindustrins ansträngningar att rationalisera sin tillverkning och öka effektiviteten och produktiviteten för att möta den ökande lågprisimporten. Under samma period sjönk räntabiliteten, uttryckt som vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde med 79 % och följde därför samma tendens som lönsamheten.

| (98) | En liknande bild som den som beskrivs ovan framträder när man tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte hade någon försäljning inom ramen för långfristiga avtal under översynsperioden. Under samma period sjönk räntabiliteten och kassaflödet minskade till [0 + 10] %. |
| --- | --- |

(98)

En liknande bild som den som beskrivs ovan framträder när man tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte hade någon försäljning inom ramen för långfristiga avtal under översynsperioden. Under samma period sjönk räntabiliteten och kassaflödet minskade till [0 + 10] %.

| (99) | Den minskade lönsamheten och räntabiliteten kommer att göra det allt svårare för unionstillverkarna i urvalet att anskaffa kapital för framtida investeringar. Med en så snabbt sjunkande avkastning på investeringarna kommer det att bli svårare för tillverkarna i urvalet att anskaffa kapital i framtiden. |
| --- | --- |

(99)

Den minskade lönsamheten och räntabiliteten kommer att göra det allt svårare för unionstillverkarna i urvalet att anskaffa kapital för framtida investeringar. Med en så snabbt sjunkande avkastning på investeringarna kommer det att bli svårare för tillverkarna i urvalet att anskaffa kapital i framtiden.

5.4.4.   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (100) | Undersökningen visade att åtgärderna åtminstone delvis gjorde det möjligt för unionsindustrin att behålla betydande marknadsandelar under hela skadeundersökningsperioden. De flesta skadeindikatorer visade att unionsindustrins ekonomiska situation var svår. Såsom förklarats ovan beror denna negativa utveckling på den minskade förbrukningen i kombination med följderna av covid-19-utbrottet och den dumpade importen från Kina och Indien som under samma period ökade sina marknadsandelar till nackdel för unionsindustrin, vars marknadsandel minskade. Situationen förvärrades ytterligare av den kraftiga ökningen av den dumpade importen från Kina och Indien. Unionsindustrin har reagerat på dessa utmaningar genom att sänka sina priser och minska vinsten, vilken trots detta förblev positiv under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Undersökningen visade att åtgärderna åtminstone delvis gjorde det möjligt för unionsindustrin att behålla betydande marknadsandelar under hela skadeundersökningsperioden. De flesta skadeindikatorer visade att unionsindustrins ekonomiska situation var svår. Såsom förklarats ovan beror denna negativa utveckling på den minskade förbrukningen i kombination med följderna av covid-19-utbrottet och den dumpade importen från Kina och Indien som under samma period ökade sina marknadsandelar till nackdel för unionsindustrin, vars marknadsandel minskade. Situationen förvärrades ytterligare av den kraftiga ökningen av den dumpade importen från Kina och Indien. Unionsindustrin har reagerat på dessa utmaningar genom att sänka sina priser och minska vinsten, vilken trots detta förblev positiv under skadeundersökningsperioden.

| (101) | I synnerhet minskade produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt försäljningspriser, vilket påverkade produktiviteten och lönsamheten negativt. Det ökade pristrycket från den dumpade importen från Indien och Kina tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser, vilket fick negativa effekter på dess lönsamhet, som minskade betydligt under skadeundersökningsperioden. Slutligen har den snabbt minskande avkastningen på investeringar en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och investeringar. |
| --- | --- |

(101)

I synnerhet minskade produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt försäljningspriser, vilket påverkade produktiviteten och lönsamheten negativt. Det ökade pristrycket från den dumpade importen från Indien och Kina tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser, vilket fick negativa effekter på dess lönsamhet, som minskade betydligt under skadeundersökningsperioden. Slutligen har den snabbt minskande avkastningen på investeringar en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och investeringar.

| (102) | Emellertid lyckades unionsindustrin, trots de nedåtgående trenderna, fortfarande behålla en stor försäljningsvolym och en betydande marknadsandel. Även lönsamheten förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden, trots den negativa utvecklingen. Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin var föremål för viss negativ utveckling under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en allmänt utsatt situation 2021, men inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Emellertid lyckades unionsindustrin, trots de nedåtgående trenderna, fortfarande behålla en stor försäljningsvolym och en betydande marknadsandel. Även lönsamheten förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden, trots den negativa utvecklingen. Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin var föremål för viss negativ utveckling under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en allmänt utsatt situation 2021, men inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden.

| (103) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att de ökade råvarupriserna, till följd av Ryska federationens militära aggression mot Ukraina, utgör en av de viktigaste faktorerna för unionsindustrins minskade lönsamhet. |
| --- | --- |

(103)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att de ökade råvarupriserna, till följd av Ryska federationens militära aggression mot Ukraina, utgör en av de viktigaste faktorerna för unionsindustrins minskade lönsamhet.

| (104) | Inga bevis lades fram som stöd för påståendet. Den militära aggressionen och den underliggande geopolitiska situationen utvecklades efter översynsperioden, från och med februari 2022, och påverkade därför inte unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. Detta påstående ansågs därför vara ogrundat. |
| --- | --- |

(104)

Inga bevis lades fram som stöd för påståendet. Den militära aggressionen och den underliggande geopolitiska situationen utvecklades efter översynsperioden, från och med februari 2022, och påverkade därför inte unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. Detta påstående ansågs därför vara ogrundat.

6.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (105) | I skäl 102 drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad import från Indien återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(105)

I skäl 102 drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad import från Indien återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (106) | För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade importen från Indien återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: i) produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, ii) exportvolymer och priser från Indien till marknader i andra tredjeländer, iii) gällande åtgärder i övriga tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) sannolika prisnivåer på importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(106)

För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade importen från Indien återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: i) produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, ii) exportvolymer och priser från Indien till marknader i andra tredjeländer, iii) gällande åtgärder i övriga tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) sannolika prisnivåer på importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.1.   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet

| (107) | På grundval av uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (25) uppskattades den totala indiska produktionskapaciteten för grafitelektrodsystem till omkring 160 000 ton, produktionen till omkring 121 000 ton och den outnyttjade kapaciteten till omkring 39 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten motsvarade omkring 29 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(107)

På grundval av uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (25) uppskattades den totala indiska produktionskapaciteten för grafitelektrodsystem till omkring 160 000 ton, produktionen till omkring 121 000 ton och den outnyttjade kapaciteten till omkring 39 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten motsvarade omkring 29 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden.

25

| (108) | Dessutom visade uppgifterna i begäran (26) att en indisk tillverkare förväntades fortsätta att öka sin kapacitet med ytterligare 20 000 ton i början av 2023, vilket gör att den outnyttjade kapaciteten ökar till 59 000 ton (43 % av unionens förbrukning under översynsperioden). Det finns därför kapacitet att i betydande utsträckning öka exportkvantiteterna till unionen, särskilt som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en eventuell ökning av tillverkningen. |
| --- | --- |

(108)

Dessutom visade uppgifterna i begäran (26) att en indisk tillverkare förväntades fortsätta att öka sin kapacitet med ytterligare 20 000 ton i början av 2023, vilket gör att den outnyttjade kapaciteten ökar till 59 000 ton (43 % av unionens förbrukning under översynsperioden). Det finns därför kapacitet att i betydande utsträckning öka exportkvantiteterna till unionen, särskilt som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en eventuell ökning av tillverkningen.

26

6.2.   Exportvolymer och priser från Indien till andra tredjelandsmarknader

Exportvolymer och priser från Indien till andra tredjelandsmarknader

| (109) | På grund av bristande samarbete och således någon annan mer tillförlitlig källa för att fastställa den indiska exporten av grafitelektrodsystem från Indien till övriga tredjeländer utom unionen, baserades analysen på uppgifter från GTA för HS-nummer 8545 11. Detta HS-nummer omfattade omkring 82 % av den indiska exporten till unionen (jämfört med Taric-uppgifter från Eurostat), medan nästan ingen import till unionen från Indien skedde enligt HS-nummer 8545 90. Uppgifterna från GTA för HS-nummer 8545 11 ansågs därför vara den mest tillförlitliga källan för marknadsanalyser av tredjeländer. |
| --- | --- |

(109)

På grund av bristande samarbete och således någon annan mer tillförlitlig källa för att fastställa den indiska exporten av grafitelektrodsystem från Indien till övriga tredjeländer utom unionen, baserades analysen på uppgifter från GTA för HS-nummer 8545 11. Detta HS-nummer omfattade omkring 82 % av den indiska exporten till unionen (jämfört med Taric-uppgifter från Eurostat), medan nästan ingen import till unionen från Indien skedde enligt HS-nummer 8545 90. Uppgifterna från GTA för HS-nummer 8545 11 ansågs därför vara den mest tillförlitliga källan för marknadsanalyser av tredjeländer.

| (110) | Både GIL och HEG, de två kända tillverkarna av grafitelektrodsystem i Indien, konstaterades vara mycket exportorienterade och exporterade över 60 % av sin tillverkning 2021. Turkiet, Förenta staterna, unionen och Egypten var deras viktigaste exportmarknader. Totalt sett minskade de globala exportvolymerna från Indien med 14 % från 2018 till översynsperioden, medan de ökade med 16 % till de tre största exportmarknaderna (Turkiet, Förenta staterna och Egypten). |
| --- | --- |

(110)

Både GIL och HEG, de två kända tillverkarna av grafitelektrodsystem i Indien, konstaterades vara mycket exportorienterade och exporterade över 60 % av sin tillverkning 2021. Turkiet, Förenta staterna, unionen och Egypten var deras viktigaste exportmarknader. Totalt sett minskade de globala exportvolymerna från Indien med 14 % från 2018 till översynsperioden, medan de ökade med 16 % till de tre största exportmarknaderna (Turkiet, Förenta staterna och Egypten).

| (111) | Analysen av exportpriserna till Indiens tio största exportländer under översynsperioden visade att exportpriset till unionen på fob-nivå vid den indiska gränsen (2 727 euro/ton) var högre än till Egypten, Sydkorea, Sydafrika, Mexiko och Förenade Arabemiraten, medan det var lägre än till Turkiet, Förenta staterna, Saudiarabien och Indonesien. Med hänsyn till de exportrestriktioner som den indiska industrin står inför, såsom förklaras i avsnitt 6.3, och med hänsyn till den nuvarande indiska outnyttjade kapaciteten, ansågs de indiska exportörerna emellertid ha ett incitament för att styra om betydande exportvolymer från tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(111)

Analysen av exportpriserna till Indiens tio största exportländer under översynsperioden visade att exportpriset till unionen på fob-nivå vid den indiska gränsen (2 727 euro/ton) var högre än till Egypten, Sydkorea, Sydafrika, Mexiko och Förenade Arabemiraten, medan det var lägre än till Turkiet, Förenta staterna, Saudiarabien och Indonesien. Med hänsyn till de exportrestriktioner som den indiska industrin står inför, såsom förklaras i avsnitt 6.3, och med hänsyn till den nuvarande indiska outnyttjade kapaciteten, ansågs de indiska exportörerna emellertid ha ett incitament för att styra om betydande exportvolymer från tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.3.   Befintliga åtgärder i övriga tredjeländer

Befintliga åtgärder i övriga tredjeländer

| (112) | Efter USA:s sanktioner mot Iran i augusti 2018 förlorade Indien sin största exportdestination för grafitelektrodsystem (27). Innan sanktionerna infördes tillhörde Iran de tre främsta exportdestinationerna för grafitelektrodsystem för Indien med exportvolymer på omkring 9 000 ton/år. Efter sanktionerna minskade exportvolymerna från Indien till Iran till nästan noll ton 2019 och låg kvar på denna nivå under de följande åren. |
| --- | --- |

(112)

Efter USA:s sanktioner mot Iran i augusti 2018 förlorade Indien sin största exportdestination för grafitelektrodsystem (27). Innan sanktionerna infördes tillhörde Iran de tre främsta exportdestinationerna för grafitelektrodsystem för Indien med exportvolymer på omkring 9 000 ton/år. Efter sanktionerna minskade exportvolymerna från Indien till Iran till nästan noll ton 2019 och låg kvar på denna nivå under de följande åren.

27

| (113) | Dessutom förlängde Eurasiska ekonomiska kommissionen antidumpningsåtgärderna på import av grafitelektrodsystem från Indien till september 2023 på 16,04 % för HEG och på 32,83 % för GIL och andra indiska tillverkare. Ryska federationen, en av medlemmarna i Eurasiska ekonomiska unionen, var en viktig konsument av grafitelektrodsystem med en årlig ståltillverkning i ljusbågsugnar på 24 miljoner ton 2019. Indiens export av grafitelektrodsystem till Ryssland minskade från omkring 840 ton 2018 till noll ton 2020 och 2021. Med den redan tillgängliga outnyttjade kapaciteten kommer detta därför att begränsa de potentiellt tillgängliga exportmarknaderna för de indiska tillverkarna och ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(113)

Dessutom förlängde Eurasiska ekonomiska kommissionen antidumpningsåtgärderna på import av grafitelektrodsystem från Indien till september 2023 på 16,04 % för HEG och på 32,83 % för GIL och andra indiska tillverkare. Ryska federationen, en av medlemmarna i Eurasiska ekonomiska unionen, var en viktig konsument av grafitelektrodsystem med en årlig ståltillverkning i ljusbågsugnar på 24 miljoner ton 2019. Indiens export av grafitelektrodsystem till Ryssland minskade från omkring 840 ton 2018 till noll ton 2020 och 2021. Med den redan tillgängliga outnyttjade kapaciteten kommer detta därför att begränsa de potentiellt tillgängliga exportmarknaderna för de indiska tillverkarna och ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.4.   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (114) | Att unionsmarknaden är attraktiv framgår av det faktum att grafitelektrodsystem från Indien fortsatte att importeras till unionsmarknaden, trots de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna. Under skadeundersökningsperioden fortsatte Indien att vara det näst största exportlandet till unionen efter Kina. Trots en minskning mellan 2019 och 2020 på grund av covid-19-pandemin bibehöll och ökade Indien sin export till unionen, mellan 5 800 ton 2018 och 6 500 ton under översynsperioden, och sina marknadsandelar, mellan 4 % 2018 och 5 % under översynsperioden. Detta ligger i samma intervall som de exportvolymer och marknadsandelar som observerades i unionen under översynsperioden för de två tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 51 underskred det indiska exportpriset till unionen i betydande utsträckning priserna på unionsmarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Att unionsmarknaden är attraktiv framgår av det faktum att grafitelektrodsystem från Indien fortsatte att importeras till unionsmarknaden, trots de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna. Under skadeundersökningsperioden fortsatte Indien att vara det näst största exportlandet till unionen efter Kina. Trots en minskning mellan 2019 och 2020 på grund av covid-19-pandemin bibehöll och ökade Indien sin export till unionen, mellan 5 800 ton 2018 och 6 500 ton under översynsperioden, och sina marknadsandelar, mellan 4 % 2018 och 5 % under översynsperioden. Detta ligger i samma intervall som de exportvolymer och marknadsandelar som observerades i unionen under översynsperioden för de två tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 51 underskred det indiska exportpriset till unionen i betydande utsträckning priserna på unionsmarknaden under översynsperioden.

| (115) | Enligt HEG:s offentliga uttalanden anser tillverkaren dessutom att unionen är en viktig exportmarknad för att öka sin närvaro om antidumpnings-/subventionsåtgärderna upphävs (28). |
| --- | --- |

(115)

Enligt HEG:s offentliga uttalanden anser tillverkaren dessutom att unionen är en viktig exportmarknad för att öka sin närvaro om antidumpnings-/subventionsåtgärderna upphävs (28).

28

6.5.   Sannolika prisnivåer på importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Sannolika prisnivåer på importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (116) | För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den indiska exporten utan antidumpningstullarna skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden. På grundval av detta konstaterades, såsom anges i skäl 51, den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för den produkt som översynen gäller uppgå till 33,2 %, och anses därför vara den bästa indikatorn på de sannolika prisnivåerna i avsaknad av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(116)

För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den indiska exporten utan antidumpningstullarna skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden. På grundval av detta konstaterades, såsom anges i skäl 51, den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för den produkt som översynen gäller uppgå till 33,2 %, och anses därför vara den bästa indikatorn på de sannolika prisnivåerna i avsaknad av antidumpningsåtgärder.

| (117) | Med hänsyn till den intensiva användningen och den snabba ersättningen tenderar användarna av den produkt som översynen gäller att hålla betydande lager som råvaror. Därför är den produkt som översynen gäller priskänslig. En ökning av importen till låga priser skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser ytterligare, vilket redan har gjorts för att konkurrera med importen från Indien och Kina, såsom förklaras i avsnitt 5.4.3.1. |
| --- | --- |

(117)

Med hänsyn till den intensiva användningen och den snabba ersättningen tenderar användarna av den produkt som översynen gäller att hålla betydande lager som råvaror. Därför är den produkt som översynen gäller priskänslig. En ökning av importen till låga priser skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser ytterligare, vilket redan har gjorts för att konkurrera med importen från Indien och Kina, såsom förklaras i avsnitt 5.4.3.1.

| (118) | Från och med april 2022 omfattas dessutom import av vissa grafitelektrodsystem från Kina av den antidumpningstull som anges i skäl 58. Den produkt som berörs av dessa tullar omfattar i stor utsträckning den produkt som omfattas av denna undersökning, nämligen Taric-nummer 8545110010. Den kinesiska marknadsandelen förväntas därför minska (från 20 % under översynsperioden). Detta kommer att ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft för den dumpade/subventionerade importen från Indien. Med den nuvarande eller till och med sannolikt ökade outnyttjade kapaciteten som anges i skäl 108, och utan konkurrensen från de kinesiska exporterande tillverkarna, är det mycket sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna i betydande utsträckning kommer att öka sin import av den produkt som översynen gäller till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(118)

Från och med april 2022 omfattas dessutom import av vissa grafitelektrodsystem från Kina av den antidumpningstull som anges i skäl 58. Den produkt som berörs av dessa tullar omfattar i stor utsträckning den produkt som omfattas av denna undersökning, nämligen Taric-nummer 8545110010. Den kinesiska marknadsandelen förväntas därför minska (från 20 % under översynsperioden). Detta kommer att ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft för den dumpade/subventionerade importen från Indien. Med den nuvarande eller till och med sannolikt ökade outnyttjade kapaciteten som anges i skäl 108, och utan konkurrensen från de kinesiska exporterande tillverkarna, är det mycket sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna i betydande utsträckning kommer att öka sin import av den produkt som översynen gäller till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (119) | Såsom förklaras i skälen 81–83 påverkas unionsindustrins globala situation dessutom av den särskilda situation som är tillämplig på GrafTech Iberica, vilken är tillfällig. De långfristiga avtalen löpte ut (till övervägande del löpte de gällande avtalen redan ut 2022). Vissa av de befintliga långfristiga avtalen som härstammade från GrafTech Iberica förlängdes i ett eller två år efter 2022. De förlängda långfristiga avtalen omfattade emellertid endast en mindre del av den totala försäljningen från GrafTech Iberica. Den absoluta majoriteten av de försäljningsvolymer som härstammade från GrafTech Iberica kommer inte längre att omfattas av de befintliga långfristiga avtalen i slutet av 2023, även om man inkluderar de förlängda långfristiga avtalen. Denna andel kommer att öka ytterligare i slutet av 2024. Vidare noterade kommissionen att de genomsnittliga försäljningspriserna för produkter som härstammade från GrafTech Iberica under undersökningsperioden minskade jämfört med 2020 (även om man inkluderar försäljningen inom ramen för långfristiga avtal), vilket visade att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica påverkades av lågprisimporten av grafitelektroder från Indien och Kina. GrafTech Iberica kommer därför senast i slutet av 2023 att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad import från Indien. Detta innebär att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(119)

Såsom förklaras i skälen 81–83 påverkas unionsindustrins globala situation dessutom av den särskilda situation som är tillämplig på GrafTech Iberica, vilken är tillfällig. De långfristiga avtalen löpte ut (till övervägande del löpte de gällande avtalen redan ut 2022). Vissa av de befintliga långfristiga avtalen som härstammade från GrafTech Iberica förlängdes i ett eller två år efter 2022. De förlängda långfristiga avtalen omfattade emellertid endast en mindre del av den totala försäljningen från GrafTech Iberica. Den absoluta majoriteten av de försäljningsvolymer som härstammade från GrafTech Iberica kommer inte längre att omfattas av de befintliga långfristiga avtalen i slutet av 2023, även om man inkluderar de förlängda långfristiga avtalen. Denna andel kommer att öka ytterligare i slutet av 2024. Vidare noterade kommissionen att de genomsnittliga försäljningspriserna för produkter som härstammade från GrafTech Iberica under undersökningsperioden minskade jämfört med 2020 (även om man inkluderar försäljningen inom ramen för långfristiga avtal), vilket visade att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica påverkades av lågprisimporten av grafitelektroder från Indien och Kina. GrafTech Iberica kommer därför senast i slutet av 2023 att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad import från Indien. Detta innebär att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (120) | Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer. |
| --- | --- |

(120)

Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer.

| (121) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att det inte föreligger någon sannolikhet för återkommande skada i detta fall, främst på grund av att marknadsandelen för importen från Indien till unionen endast är 5 % och att den eventuella skadan för unionsindustrin beror på importen från Kina och inte på importen från Indien. De indiska myndigheterna hävdade vidare att de låga importpriserna från Indien är en reaktion på lågprisimporten från Kina. |
| --- | --- |

(121)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att det inte föreligger någon sannolikhet för återkommande skada i detta fall, främst på grund av att marknadsandelen för importen från Indien till unionen endast är 5 % och att den eventuella skadan för unionsindustrin beror på importen från Kina och inte på importen från Indien. De indiska myndigheterna hävdade vidare att de låga importpriserna från Indien är en reaktion på lågprisimporten från Kina.

| (122) | Vid fastställandet av sannolikheten för återkommande skada till följd av den dumpade importen från Indien (se skäl 106) beaktade kommissionen flera faktorer såsom produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, volymer och priser avseende exporten från Indien till andra tredjelandsmarknader, befintliga åtgärder i övriga tredjeländer, unionsmarknadens attraktionskraft och sannolika prisnivåer för importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. I sina synpunkter ifrågasatte de indiska myndigheterna inte kommissionens analys eller slutsats rörande någon annan av dessa faktorer än den som behandlas i skäl 125. I motsats till vad de indiska myndigheterna påstått i sina synpunkter grundade kommissionen inte sina slutsatser beträffande sannolikheten för återkommande skada på marknadsandelen för importen av grafitelektrodsystem från Indien till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Vid fastställandet av sannolikheten för återkommande skada till följd av den dumpade importen från Indien (se skäl 106) beaktade kommissionen flera faktorer såsom produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, volymer och priser avseende exporten från Indien till andra tredjelandsmarknader, befintliga åtgärder i övriga tredjeländer, unionsmarknadens attraktionskraft och sannolika prisnivåer för importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. I sina synpunkter ifrågasatte de indiska myndigheterna inte kommissionens analys eller slutsats rörande någon annan av dessa faktorer än den som behandlas i skäl 125. I motsats till vad de indiska myndigheterna påstått i sina synpunkter grundade kommissionen inte sina slutsatser beträffande sannolikheten för återkommande skada på marknadsandelen för importen av grafitelektrodsystem från Indien till unionen under översynsperioden.

| (123) | Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(123)

Påståendet avvisades därför.

| (124) | De indiska myndigheterna hävdade vidare att unionsmarknaden inte är attraktiv i prishänseende för de indiska exporterande tillverkarna, eftersom deras exportpriser till unionen är lägre än exportpriset på grafitelektrodsystem till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(124)

De indiska myndigheterna hävdade vidare att unionsmarknaden inte är attraktiv i prishänseende för de indiska exporterande tillverkarna, eftersom deras exportpriser till unionen är lägre än exportpriset på grafitelektrodsystem till andra tredjeländer.

| (125) | Kommissionen medgav i skäl 111 att de indiska exportpriserna till vissa tredjeländer är högre än exportpriserna till unionen. Emellertid är priserna till vissa andra viktiga exportmarknader för de indiska exporterande tillverkarna lägre än priserna till unionen. Såsom förklaras i avsnitten 6.1–6.5 ovan ökade dessutom den indiska exportens marknadsandel i unionen under skadeundersökningsperioden. Av de skäl som anges ovan drog kommissionen därför slutsatsen att detta påstående var ogrundat. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen medgav i skäl 111 att de indiska exportpriserna till vissa tredjeländer är högre än exportpriserna till unionen. Emellertid är priserna till vissa andra viktiga exportmarknader för de indiska exporterande tillverkarna lägre än priserna till unionen. Såsom förklaras i avsnitten 6.1–6.5 ovan ökade dessutom den indiska exportens marknadsandel i unionen under skadeundersökningsperioden. Av de skäl som anges ovan drog kommissionen därför slutsatsen att detta påstående var ogrundat.

6.6.   Slutsats

Slutsats

| (126) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket skulle förvärra unionsindustrins ekonomiska situation. Det är högst sannolikt att detta skulle leda till återkommande väsentlig skada och att unionsindustrins lönsamhet allvarligt skulle äventyras till följd av detta. |
| --- | --- |

(126)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket skulle förvärra unionsindustrins ekonomiska situation. Det är högst sannolikt att detta skulle leda till återkommande väsentlig skada och att unionsindustrins lönsamhet allvarligt skulle äventyras till följd av detta.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (127) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intresse, inbegripet unionsindustrins, importörernas, distributörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(127)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intresse, inbegripet unionsindustrins, importörernas, distributörernas och användarnas intresse.

| (128) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(128)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

7.1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (129) | Unionsindustrin består av fem grupper som tillverkar grafitelektroder i unionen. Alla grupper samarbetade till fullo i undersökningen. Såsom nämns i skäl 14 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare som besvarade frågeformuläret. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(129)

Unionsindustrin består av fem grupper som tillverkar grafitelektroder i unionen. Alla grupper samarbetade till fullo i undersökningen. Såsom nämns i skäl 14 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare som besvarade frågeformuläret. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

| (130) | Såsom anges ovan led unionsindustrin inte väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, men befinner sig i en bräcklig situation, vilket bekräftas av skadeindikatorernas negativa utveckling. Ett avskaffande av antidumpningstullarna skulle sannolikt leda till återkommande väsentlig skada, vilket skulle leda till en förlust av försäljnings- och produktionsvolym samt marknadsandelar och således till en förlust av lönsamhet och sysselsättning. |
| --- | --- |

(130)

Såsom anges ovan led unionsindustrin inte väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, men befinner sig i en bräcklig situation, vilket bekräftas av skadeindikatorernas negativa utveckling. Ett avskaffande av antidumpningstullarna skulle sannolikt leda till återkommande väsentlig skada, vilket skulle leda till en förlust av försäljnings- och produktionsvolym samt marknadsandelar och således till en förlust av lönsamhet och sysselsättning.

| (131) | Unionsindustrin har å andra sidan visat sig vara en livskraftig industri. Efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång lyckades den förbättra sin situation på unionsmarknaden under rättvisa förhållanden, investera och driva sin verksamhet med en vinst som var högre än det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. En fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle förhindra att lågprisimporten från Indien översvämmar unionsmarknaden och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla hållbara priser och lönsamhetsnivåer som är nödvändiga för framtida investeringar. |
| --- | --- |

(131)

Unionsindustrin har å andra sidan visat sig vara en livskraftig industri. Efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång lyckades den förbättra sin situation på unionsmarknaden under rättvisa förhållanden, investera och driva sin verksamhet med en vinst som var högre än det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. En fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle förhindra att lågprisimporten från Indien översvämmar unionsmarknaden och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla hållbara priser och lönsamhetsnivåer som är nödvändiga för framtida investeringar.

| (132) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(132)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

7.2.   Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

| (133) | Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av de berörda parterna gav sig till känna. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av de berörda parterna gav sig till känna.

| (134) | Eftersom inga importörer, handlare eller användare samarbetade, fanns det inga tillgängliga uppgifter om tullarnas inverkan på dessa parter. Den ursprungliga undersökningen visade dock att en eventuell inverkan på andra berörda parter inte var sådan att åtgärderna måste anses strida mot unionens intresse och likaså visade den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång att bibehållandet av åtgärderna inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på dessa parters situation. |
| --- | --- |

(134)

Eftersom inga importörer, handlare eller användare samarbetade, fanns det inga tillgängliga uppgifter om tullarnas inverkan på dessa parter. Den ursprungliga undersökningen visade dock att en eventuell inverkan på andra berörda parter inte var sådan att åtgärderna måste anses strida mot unionens intresse och likaså visade den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång att bibehållandet av åtgärderna inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på dessa parters situation.

| (135) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte skulle få någon betydande negativ inverkan på importörer, handlare eller användare. |
| --- | --- |

(135)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte skulle få någon betydande negativ inverkan på importörer, handlare eller användare.

| (136) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte ligger i unionens intresse. De indiska myndigheterna hävdade att det faktum att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica gjordes inom ramen för långfristiga avtal, vilket ledde till ett högt försäljningspris som är artificiellt och konkurrenshämmande och inte är vägledande för marknadspriset för grafitelektrodsystem i unionen. Följderna av denna försäljning till ett artificiellt högt pris skulle drabba användarna i senare led i unionen. |
| --- | --- |

(136)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte ligger i unionens intresse. De indiska myndigheterna hävdade att det faktum att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica gjordes inom ramen för långfristiga avtal, vilket ledde till ett högt försäljningspris som är artificiellt och konkurrenshämmande och inte är vägledande för marknadspriset för grafitelektrodsystem i unionen. Följderna av denna försäljning till ett artificiellt högt pris skulle drabba användarna i senare led i unionen.

| (137) | Såsom förklaras i skäl 53 är det inte frågan om någon ovanlig handelspraxis, utan långfristiga avtal ingås frivilligt och båda parterna är överens om villkoren, eftersom de utgår från att de kommer att vara fördelaktiga. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtalen och de därav följande priserna inte kan anses vara konkurrenshämmande. Såsom förklaras i skäl 119 kommer merparten av de långfristiga avtal som GrafTech Iberica har undertecknat dessutom att löpa ut vid 2023 års utgång och GrafTech Iberica kommer att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad import från Indien. |
| --- | --- |

(137)

Såsom förklaras i skäl 53 är det inte frågan om någon ovanlig handelspraxis, utan långfristiga avtal ingås frivilligt och båda parterna är överens om villkoren, eftersom de utgår från att de kommer att vara fördelaktiga. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtalen och de därav följande priserna inte kan anses vara konkurrenshämmande. Såsom förklaras i skäl 119 kommer merparten av de långfristiga avtal som GrafTech Iberica har undertecknat dessutom att löpa ut vid 2023 års utgång och GrafTech Iberica kommer att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad import från Indien.

| (138) | Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(138)

Påståendet avvisades därför.

| (139) | De indiska myndigheterna hävdade vidare att fortsatta tullar inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom tullarnas inverkan kommer att föras vidare till kunderna. |
| --- | --- |

(139)

De indiska myndigheterna hävdade vidare att fortsatta tullar inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom tullarnas inverkan kommer att föras vidare till kunderna.

| (140) | Detta argument ansågs ogrundat. Kommissionen bedömde användarnas intresse i skälen 134 och 135 och drog slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte skulle få några betydande negativa verkningar för användarna. |
| --- | --- |

(140)

Detta argument ansågs ogrundat. Kommissionen bedömde användarnas intresse i skälen 134 och 135 och drog slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte skulle få några betydande negativa verkningar för användarna.

7.3.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (141) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende importen av den produkt som översynen gäller från Indien. |
| --- | --- |

(141)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende importen av den produkt som översynen gäller från Indien.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (142) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning från Indien, sannolikheten för fortsatt skada och återkomst av den skada som vållades av dumpad import från Indien, samt om unionens intresse, anser kommissionen att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien bör bibehållas. |
| --- | --- |

(142)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning från Indien, sannolikheten för fortsatt skada och återkomst av den skada som vållades av dumpad import från Indien, samt om unionens intresse, anser kommissionen att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien bör bibehållas.

| (143) | För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(143)

För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (144) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(144)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (145) | Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(145)

Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (146) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Indien och som tillverkas av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, däribland närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Den bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(146)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Indien och som tillverkas av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, däribland närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Den bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (147) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (29). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(147)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (29). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

29

Europeiska unionens officiella tidning

| (148) | Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(148)

Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. Inga synpunkter inkom.

| (149) | I enlighet med artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (30) ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner som offentliggörs i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(149)

I enlighet med artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (30) ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner som offentliggörs i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad.

30

Europeiska unionens officiella tidning

| (150) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(150)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545110010 och 8545909010).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, Västbengalen | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Alla övriga företag | 8,5 | A999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, Västbengalen

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Alla övriga företag

8,5

A999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) (berörd produkt) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Indien. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1629/2004 av den 13 september 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 295, 18.9.2004, s. 10).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1628/2004 av den 13 september 2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 295, 18.9.2004, s. 4).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1354/2008 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1628/2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien och om ändring av förordning (EG) nr 1629/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 350, 30.12.2008, s. 24).

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1186/2010 av den 13 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 332, 16.12.2010, s. 17).

5

(6)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 av den 13 december 2010 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 332, 16.12.2010, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/422 av den 9 mars 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 64, 10.3.2017, s. 46).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/421 av den 9 mars 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 64, 10.3.2017, s. 10).

8

(9)  
  EUT C 226, 14.6.2021, s. 3.

9

(10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (EUT C 113, 9.3.2022, s. 3).

10

(11)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid utgången av giltighetstiden för de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (EUT C 113, 9.3.2022, s. 13).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

12

(13)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2585

13

(14)  https://www.gtis.com/gta/

14

(15)  https://www.mordorintelligence.com/

15

(16)  https://reports.valuates.com/

16

(17)  En leverantör av marknadsdata för stålproducenter och stålanvändare: https://www.steelmint.com/intel/india-graphite-electrode-prices-inch-up-6-for-oct-dec-21-quarter-8571 och https://twitter.com/SteelMint/status/1400101045217357835. De offentligt tillgängliga uppgifterna består av tabeller över månatliga inhemska försäljningspriser för grafitelektrodsystem i Indien. Kommissionen kunde emellertid endast uppskatta dessa priser och inte fastställa dem exakt.

17

(18)  Importpris utan tullar och antidumpnings- och utjämningstullar. Källa: Comext.

18

(19)  Datauppsättning: kostnader inom varuhandeln för internationella transporter och försäkringar – OECD.

19

(20)  Produktionsvolymen baseras på uppgifter från EU-27 eftersom Förenade kungariket upphörde att vara en del av Europeiska unionen från och med den 1 februari 2020 och övergångsperioden för Förenade kungarikets utträde löpte ut den 31 december 2020.

20

(21)  Förbrukningen baseras på uppgifter för EU-27, exklusive uppgifter avseende Förenade kungariket.

21

(22)  Importpris utan tullar och antidumpnings- och utjämningstullar. Källa: Eurostat.

22

Källa:

(23)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/558 av den 6 april 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 108, 7.4.2022, s. 20).

23

(24)  Tillämpningsområdet för den kinesiska förordningen skiljer sig något från den aktuella förordningens tillämpningsområde, eftersom den inte omfattar nipplar och den även omfattar grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet på minst 1,5 g/cm3 men mindre än 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistens på högst 6,0 μ.Ω.m eller med en skenbar täthet på minst 1,5 g/cm3 och en elektrisk resistens på över 6,0 μ.Ω.m, men inte över 7,0 μΩ.m, (Taric-nummer 8545110010 och 8545110015).

24

3

3

3

(25)  Offentligt tillgänglig årsrapport från HEG 2021 och GIL:s bolagspresentation från 2021.

25

(26)  HEG:s årsredovisning 2021, s. 2 och 11.

26

(27)  Företag baserade utanför USA kan inte längre använda US-dollar för transaktioner med Iran. Dessutom kan det leda till att utländska företag på grund av överträdelser av de amerikanska sanktionerna inte tillåts öppna nya bankkonton i Förenta staterna och drabbas av restriktioner för lån, licenser och export/import-krediter.

27

(28)  Offentligt tillgängligt Conference Call Transcript 2021 från HEG som tillhandahållits av sökandena. https://hegltd.com/wp-content/uploads/2021/06/ConferenceCallTranscript08062021.pdf

28

Conference Call Transcript 2021

(29)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bryssel, Belgien.

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

30

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1103

av den 6 juni 2023

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Efter en antisubventionsundersökning införde rådet slutgiltiga utjämningstullar på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien genom förordning (EG) nr 1628/2004 (2). Efter en antidumpningsundersökning införde rådet även en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (den ursprungliga undersökningen) genom förordning (EG) nr 1629/2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antisubventionsundersökning införde rådet slutgiltiga utjämningstullar på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien genom förordning (EG) nr 1628/2004 (2). Efter en antidumpningsundersökning införde rådet även en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (den ursprungliga undersökningen) genom förordning (EG) nr 1629/2004 (3).

2

den ursprungliga undersökningen

3

| (2) | Efter en partiell interimsöversyn på eget initiativ av utjämningsåtgärderna, ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1354/2008 (4) förordningarna (EG) nr 1628/2004 och (EG) nr 1629/2004. |
| --- | --- |

(2)

Efter en partiell interimsöversyn på eget initiativ av utjämningsåtgärderna, ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1354/2008 (4) förordningarna (EG) nr 1628/2004 och (EG) nr 1629/2004.

4

| (3) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde rådet utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 (5). |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde rådet utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 (5).

5

| (4) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde Europeiska kommissionen (kommissionen) utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/421 (6). |
| --- | --- |

(4)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna förlängde Europeiska kommissionen (kommissionen) utjämningsåtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/421 (6).

kommissionen

6

| (5) | Utjämningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på 6,3 % och 7,0 % på import från individuellt namngivna exportörer och en tullsats på 7,2 % på import från alla övriga företag i Indien. |
| --- | --- |

(5)

Utjämningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på 6,3 % och 7,0 % på import från individuellt namngivna exportörer och en tullsats på 7,2 % på import från alla övriga företag i Indien.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen.

7

| (7) | Begäran om översyn ingavs den 9 december 2021 av unionstillverkare som svarar för omkring 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa grafitelektrodsystem (sökandena). Begäran om översyn grundades på att ett upphörande av åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering och återkommande skada för unionsindustrin. Vissa av de påstådda subventionerna har redan utjämnats i den ursprungliga undersökningen, medan andra är kompletterande eller nya subventioner som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen. Med hänvisning till artikel 18.2 i grundförordningen har kommissionen utarbetat en promemoria om bevisningens tillräcklighet, som inbegriper kommissionens bedömning av all bevisning som den förfogar över avseende det berörda landet och på grundval av vilken kommissionen inleder denna undersökning. Detta memorandum ingår i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. |
| --- | --- |

(7)

Begäran om översyn ingavs den 9 december 2021 av unionstillverkare som svarar för omkring 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa grafitelektrodsystem (sökandena). Begäran om översyn grundades på att ett upphörande av åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering och återkommande skada för unionsindustrin. Vissa av de påstådda subventionerna har redan utjämnats i den ursprungliga undersökningen, medan andra är kompletterande eller nya subventioner som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen. Med hänvisning till artikel 18.2 i grundförordningen har kommissionen utarbetat en promemoria om bevisningens tillräcklighet, som inbegriper kommissionens bedömning av all bevisning som den förfogar över avseende det berörda landet och på grundval av vilken kommissionen inleder denna undersökning. Detta memorandum ingår i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av.

sökandena

| (8) | I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen före inledandet av förfarandet de indiska myndigheterna om att de hade mottagit en väl underbyggd begäran om översyn. Kommissionen uppmanade Indien till samråd i syfte att klargöra situationen vad gäller innehållet i begäran om översyn och nå en ömsesidigt godtagbar lösning. De indiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls den 3 mars 2022. Under samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen före inledandet av förfarandet de indiska myndigheterna om att de hade mottagit en väl underbyggd begäran om översyn. Kommissionen uppmanade Indien till samråd i syfte att klargöra situationen vad gäller innehållet i begäran om översyn och nå en ömsesidigt godtagbar lösning. De indiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls den 3 mars 2022. Under samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (9) | Den 9 mars 2022 fastslog kommissionen efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (8) (tillkännagivandet om inledande) att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (Indien eller det berörda landet) på grundval av artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Den 9 mars 2022 fastslog kommissionen efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (8) (tillkännagivandet om inledande) att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (Indien eller det berörda landet) på grundval av artikel 18 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

8

tillkännagivandet om inledande

Indien

det berörda landet

1.4   Separat undersökning av antidumpningsåtgärder som införts på import av den produkt som översynen gäller

Separat undersökning av antidumpningsåtgärder som införts på import av den produkt som översynen gäller

| (10) | Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 9 mars 2022 (9) offentliggjorde kommissionen även inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (10) av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som är i kraft när det gäller import till unionen av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(10)

Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 9 mars 2022 (9) offentliggjorde kommissionen även inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (10) av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som är i kraft när det gäller import till unionen av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien.

Europeiska unionens officiella tidning

9

10

1.5   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med översynsperiodens utgång (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med översynsperiodens utgång (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.6   Berörda parter

Berörda parter

| (12) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade också sökandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna och de indiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om att undersökningen skulle inledas och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade också sökandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna och de indiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om att undersökningen skulle inledas och uppmanade dem att delta.

| (13) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(13)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.7   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.7.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (15) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna för den likadana produkten i unionen. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. Unionstillverkarna i urvalet stod för omkring 61 % av den uppskattade totala unionstillverkningen och 64 % av den uppskattade försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. Urvalet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktions- och försäljningsvolymerna för den likadana produkten i unionen. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. Unionstillverkarna i urvalet stod för omkring 61 % av den uppskattade totala unionstillverkningen och 64 % av den uppskattade försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. Urvalet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.

1.7.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (16) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(16)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.

| (17) | Inga importörer gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna. |
| --- | --- |

(17)

Inga importörer gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna.

1.8   Svar på frågeformulären och dubbelkontroller på distans

Svar på frågeformulären och dubbelkontroller på distans

| (18) | Vid inledandet av översynen gjordes frågeformuläret tillgängligt i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (11). |
| --- | --- |

(18)

Vid inledandet av översynen gjordes frågeformuläret tillgängligt i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (11).

11

| (19) | Svar på frågeformuläret mottogs från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, de indiska myndigheterna och en indisk exporterande tillverkare. Ingen av användarna besvarade frågeformulär eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Svar på frågeformuläret mottogs från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, de indiska myndigheterna och en indisk exporterande tillverkare. Ingen av användarna besvarade frågeformulär eller gav sig till känna under undersökningen.

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen genomfördes hos de indiska myndigheterna samt hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare







  — | GrafTech Iberica S.L., Navarra, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen genomfördes hos de indiska myndigheterna samt hos följande företag:

a)

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

GrafTech Iberica S.L., Navarra, Spanien

| — | Showa Denko Carbon Spain SA, A Coruna, Spanien |
| --- | --- |

—

Showa Denko Carbon Spain SA, A Coruna, Spanien

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Tyskland |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Tyskland

| b) | Exporterande tillverkare i Indien







  — | HEG Limited, Bhopal (HEG) |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Indien

Exporterande tillverkare i Indien

—

HEG Limited, Bhopal (HEG)

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (21) | Den produkt som översynen gäller är grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien (den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545110010 och 8545909010). (den berörda produkten eller grafitelektrodsystem). |
| --- | --- |

(21)

Den produkt som översynen gäller är grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien (den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545110010 och 8545909010). (den berörda produkten eller grafitelektrodsystem).

3

den berörda produkten

den berörda produkten

grafitelektrodsystem

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (22) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i tidigare översyner vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- | --- |

(22)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i tidigare översyner vid giltighetstidens utgång bekräftade denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den produkt som översynen gäller.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (23) | Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen beslutade att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

| (24) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i enlighet med tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i enlighet med tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande subventionering.

3.1   Subventioner och subventionsprogram inom ramen för undersökningen

Subventioner och subventionsprogram inom ramen för undersökningen

| (25) | På grundval av uppgifterna i begäran om översyn samt de uppgifter som lämnats av de indiska myndigheterna och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljades: | System som ursprungligen undersöktes och bekräftades under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång







  a) | Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

På grundval av uppgifterna i begäran om översyn samt de uppgifter som lämnats av de indiska myndigheterna och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljades:

System som ursprungligen undersöktes och bekräftades under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång

System som ursprungligen undersöktes och bekräftades under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång

a)

Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme)

| b) | Systemet med varuexport från Indien (Merchandise Export from India Scheme) |
| --- | --- |

b)

Systemet med varuexport från Indien (Merchandise Export from India Scheme)

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion of Capital Goods Scheme) |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion of Capital Goods Scheme)

| d) | Tullrestitutionssystemet (Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

d)

Tullrestitutionssystemet (Duty Drawback Scheme)

| e) | Regionala system: Befrielse från skatt på elektricitet och finansiellt stöd |
| --- | --- |

e)

Regionala system: Befrielse från skatt på elektricitet och finansiellt stöd

| | Ytterligare system







  f) | Systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter (Remission of Duties and Taxes on Exported Products, RODTEP) |
| --- | --- | --- |

Ytterligare system

Ytterligare system

f)

Systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter (Remission of Duties and Taxes on Exported Products, RODTEP)

| g) | Ränteutjämningssystem för exportkrediter före och efter leverans (Pre-shipment and Post-shipment Export Financing, Interest Equalization scheme) |
| --- | --- |

g)

Ränteutjämningssystem för exportkrediter före och efter leverans (Pre-shipment and Post-shipment Export Financing, Interest Equalization scheme)

| h) | Systemet med tillstånd för tullfri import (Duty Free Import Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

h)

Systemet med tillstånd för tullfri import (Duty Free Import Authorisation Scheme)

| i) | Regionala system: Elrabatter och nedsatta taxor |
| --- | --- |

i)

Regionala system: Elrabatter och nedsatta taxor

| j) | Guldkortsystemet (Gold Card Scheme), statusinnehavarsystemet (Status Holder Scheme) |
| --- | --- |

j)

Guldkortsystemet (Gold Card Scheme), statusinnehavarsystemet (Status Holder Scheme)

| k) | Initiativ för marknadstillträde (Market Access Initiative) |
| --- | --- |

k)

Initiativ för marknadstillträde (Market Access Initiative)

3.2   System som ursprungligen undersöktes och bekräftades vid den senaste översynen vid giltighetstidens utgång

System som ursprungligen undersöktes och bekräftades vid den senaste översynen vid giltighetstidens utgång

3.2.1   System för befrielse och eftergift av tullar

System för befrielse och eftergift av tullar

| (26) | Systemet med förhandstillstånd, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och systemet med varuexport från Indien grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (utrikeshandelslagen). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken (FTP) som normalt sett utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(26)

Systemet med förhandstillstånd, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och systemet med varuexport från Indien grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (utrikeshandelslagen). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken (FTP) som normalt sett utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet.

| (27) | Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden är ”Foreign Trade Policy 2015–2020” (FTP 2015–2020). FTP 2015–2020 trädde i kraft i april 2015 och skulle ursprungligen löpa ut den 31 mars 2020. På grund av covid-19-pandemin har FTP 2015–2020 emellertid förlängts flera gånger, senast till och med den 31 mars 2023. De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 2015–2020 beskrivs närmare i deras förfarandehandbok, (Handbook of Procedures, HOP 2015–2020). |
| --- | --- |

(27)

Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden är ”Foreign Trade Policy 2015–2020” (FTP 2015–2020). FTP 2015–2020 trädde i kraft i april 2015 och skulle ursprungligen löpa ut den 31 mars 2020. På grund av covid-19-pandemin har FTP 2015–2020 emellertid förlängts flera gånger, senast till och med den 31 mars 2023. De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 2015–2020 beskrivs närmare i deras förfarandehandbok, (Handbook of Procedures, HOP 2015–2020).

3.2.2   Systemet med förhandstillstånd

Systemet med förhandstillstånd

| (28) | Kommissionen fastställde att HEG använde systemet med förhandstillstånd under översynsperioden. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen fastställde att HEG använde systemet med förhandstillstånd under översynsperioden.

3.2.2.1   Rättslig grund

| (29) | Den detaljerade beskrivningen av systemet finns i punkterna 4.03–4.24 i FTP 2015–2020 och kapitlen 4.04–4.52 i HOP 2015–2020 och den aktualiserade HOP 2015–2020. |
| --- | --- |

(29)

Den detaljerade beskrivningen av systemet finns i punkterna 4.03–4.24 i FTP 2015–2020 och kapitlen 4.04–4.52 i HOP 2015–2020 och den aktualiserade HOP 2015–2020.

3.2.2.2   Stödberättigande

| (30) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, nämligen fysisk export, årligt behov, mellanliggande leveranser, leveranser likställda med export, dokument för förhandsbefrielse eller ömsesidig inhemsk remburs. Delsystemen skiljer sig åt bland annat avseende vilka företag och verksamheter som omfattas. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 7.02 i FTP 2015–2020, till exempel leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för delsystemet leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(30)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, nämligen fysisk export, årligt behov, mellanliggande leveranser, leveranser likställda med export, dokument för förhandsbefrielse eller ömsesidig inhemsk remburs. Delsystemen skiljer sig åt bland annat avseende vilka företag och verksamheter som omfattas. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 7.02 i FTP 2015–2020, till exempel leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för delsystemet leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

3.2.2.3   Praktiskt genomförande

| (31) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:






  a) | Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende avses att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- | --- |

(31)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

a)

Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende avses att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

| b) | Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material. |
| --- | --- |

b)

Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

| c) | Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar mellanprodukten kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten. |
| --- | --- |

c)

Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar mellanprodukten kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

| d) | Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FTP 2015–2020. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon. |
| --- | --- |

d)

Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FTP 2015–2020. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

| e) | Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 2015–2020 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror. |
| --- | --- |

e)

Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 2015–2020 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror.

| f) | Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att öppna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 2015–2020 (det vill säga förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

f)

Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att öppna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 2015–2020 (det vill säga förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (32) | Det konstaterades att HEG erhöll förmåner inom det första delsystemet, dvs. förhandstillstånd för fysisk export under översynsperioden. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende avses att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- |

(32)

Det konstaterades att HEG erhöll förmåner inom det första delsystemet, dvs. förhandstillstånd för fysisk export under översynsperioden. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende avses att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

| (33) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitel 4.51 samt tillägg 4H eller 4I i HOP I 2015–2020 (12)), det vill säga föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och/eller kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har granskats och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 4H är korrekta i alla avseenden. |
| --- | --- |

(33)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitel 4.51 samt tillägg 4H eller 4I i HOP I 2015–2020 (12)), det vill säga föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och/eller kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har granskats och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 4H är korrekta i alla avseenden.

12

cost and works accountant

| (34) | När det gäller det delsystem som det berörda företaget använde under översynsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera de motsvarande transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller det delsystem som det berörda företaget använde under översynsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera de motsvarande transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den produkt som översynen gäller.

| (35) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter licensens utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar om 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(35)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter licensens utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar om 6 månader vardera).

| (36) | Standardnormerna för input/output för den produkt som översynen gäller fastställdes av de indiska myndigheterna 1998 och de justerades eller ändrades inte fram till undersökningsperioden. Standardnormerna för input/output är därför otillräckliga för en effektiv övervakning av den faktiska förbrukningen. De indiska myndigheterna företog inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats. För den huvudsakliga råvaran nålkoks (även kallad kalcinerad petroleumkoks) fann kommissionen en betydande skillnad mellan standardnormen för input/output och företagets faktiska råvaruförbrukning. I fråga om nålkoks tillåter standardnormen för input/output en kvot på 1,3 per exporterat ton, medan den faktiska kvot som är nödvändig vid tillverkningen är betydligt lägre. |
| --- | --- |

(36)

Standardnormerna för input/output för den produkt som översynen gäller fastställdes av de indiska myndigheterna 1998 och de justerades eller ändrades inte fram till undersökningsperioden. Standardnormerna för input/output är därför otillräckliga för en effektiv övervakning av den faktiska förbrukningen. De indiska myndigheterna företog inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats. För den huvudsakliga råvaran nålkoks (även kallad kalcinerad petroleumkoks) fann kommissionen en betydande skillnad mellan standardnormen för input/output och företagets faktiska råvaruförbrukning. I fråga om nålkoks tillåter standardnormen för input/output en kvot på 1,3 per exporterat ton, medan den faktiska kvot som är nödvändig vid tillverkningen är betydligt lägre.

kalcinerad petroleumkoks

| (37) | Undersökningen visade därför att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte var tillräckliga för att förhindra en förmån. |
| --- | --- |

(37)

Undersökningen visade därför att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte var tillräckliga för att förhindra en förmån.

| (38) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren upprätthöll ett visst register över produktionen och förbrukningen. Det var dock inte möjligt att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras ursprung) som förbrukades vid produktionen av den exporterade produkten och i vilka mängder. Med det system som införts var det i synnerhet inte möjligt att fastställa och exakt mäta om tulleftergifterna var överdrivna, eftersom råvaran lagras i silor där nålkoks som importerats tullfritt blandas med nålkoks som importerats med tull, utan någon separation på plats. Så snart importerad nålkoks lagras gick det därför inte längre att spåra någon särskild importavgift. |
| --- | --- |

(38)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren upprätthöll ett visst register över produktionen och förbrukningen. Det var dock inte möjligt att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras ursprung) som förbrukades vid produktionen av den exporterade produkten och i vilka mängder. Med det system som införts var det i synnerhet inte möjligt att fastställa och exakt mäta om tulleftergifterna var överdrivna, eftersom råvaran lagras i silor där nålkoks som importerats tullfritt blandas med nålkoks som importerats med tull, utan någon separation på plats. Så snart importerad nålkoks lagras gick det därför inte längre att spåra någon särskild importavgift.

| (39) | HEG bekräftade att det inte var möjligt att fastställa den faktiska förbrukningen av de råvaror som importerats tullfritt och koppla den till tillverkade och exporterade slutprodukter med hjälp av tillverkarens register. Det delsystem som används i detta fall kan därför inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem. |
| --- | --- |

(39)

HEG bekräftade att det inte var möjligt att fastställa den faktiska förbrukningen av de råvaror som importerats tullfritt och koppla den till tillverkade och exporterade slutprodukter med hjälp av tillverkarens register. Det delsystem som används i detta fall kan därför inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem.

3.2.2.4   Slutsatser om systemet för förhandstillstånd

| (40) | Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, dvs. den utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom befrielsen innebär att de tullintäkter som annars skulle tas ut inte drivs in och den medför att den undersökta exportören beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar exportörens likviditet. |
| --- | --- |

(40)

Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen, dvs. den utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom befrielsen innebär att de tullintäkter som annars skulle tas ut inte drivs in och den medför att den undersökta exportören beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar exportörens likviditet.

| (41) | Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(41)

Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera.

| (42) | Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i punkt i) i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte något effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se punkt 4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för input/output för den produkt som översynen gäller inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se punkt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Detta framgick också av det faktum att standardnormen för input/output inte har reviderats sedan den antogs 1998. |
| --- | --- |

(42)

Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i punkt i) i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte något effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se punkt 4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för input/output för den produkt som översynen gäller inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se punkt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Detta framgick också av det faktum att standardnormen för input/output inte har reviderats sedan den antogs 1998.

| (43) | Detta delsystem är således utjämningsbart. |
| --- | --- |

(43)

Detta delsystem är således utjämningsbart.

| (44) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att det finns en kontrollmekanism och att detta vederbörligen hade visats under kontrollförfarandet. |
| --- | --- |

(44)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att det finns en kontrollmekanism och att detta vederbörligen hade visats under kontrollförfarandet.

| (45) | Kommissionen avvisade detta argument. Såsom förklaras i skäl 36 har standardnormen för input/output, som fastställer den mängd råvaror som får importeras skattefritt, inte ändrats sedan den infördes, och kommissionen fann en betydande skillnad mellan standardnormen för input/output och den faktiska förbrukningen. Kommissionen drog slutsatsen att kontrollen av tillämpningen av standardnormen för input/output inte kan säkerställa att alltför höga förmåner beviljas, om den underliggande standardnormen för input/output, som fastställer den mängd råvaror som får importeras skattefritt, inte är tillräckligt exakt och detta faktum inte kontrolleras. Dessutom fann kommissionen att det inte var möjligt att spåra de importerade råvarorna till de färdiga varorna hos HEG. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen avvisade detta argument. Såsom förklaras i skäl 36 har standardnormen för input/output, som fastställer den mängd råvaror som får importeras skattefritt, inte ändrats sedan den infördes, och kommissionen fann en betydande skillnad mellan standardnormen för input/output och den faktiska förbrukningen. Kommissionen drog slutsatsen att kontrollen av tillämpningen av standardnormen för input/output inte kan säkerställa att alltför höga förmåner beviljas, om den underliggande standardnormen för input/output, som fastställer den mängd råvaror som får importeras skattefritt, inte är tillräckligt exakt och detta faktum inte kontrolleras. Dessutom fann kommissionen att det inte var möjligt att spåra de importerade råvarorna till de färdiga varorna hos HEG.

| (46) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att det framgår av punkt 2 i avsnitt I i bilaga II till WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder att system med indirekta skatterabatter endast är utjämningsbara om de tillhandahåller eftergifter som överstiger importtullen på insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten. |
| --- | --- |

(46)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att det framgår av punkt 2 i avsnitt I i bilaga II till WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder att system med indirekta skatterabatter endast är utjämningsbara om de tillhandahåller eftergifter som överstiger importtullen på insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten.

| (47) | De indiska myndigheterna hävdade dessutom att systemet med förhandstillstånd inte är ett utjämningsbart program, eftersom det inte medför en alltför stor avskrivning av importtullar i förhållande till det antal tullar som uppkommer på de importerade insatsvarorna. Detta följde av avsnitt II i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, som innehåller riktlinjer för att avgöra om insatsvaror förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten. I panelrapporten i European Union – countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalated from Pakistan (WT/DS/486) anges vidare att ”principen om alltför stora eftergifter” tillhandahåller en rättslig standard som avgör om de eftergifter av importtullar som erhålls inom ramen för tullrestitutionssystemet utgör ett finansiellt bidrag. |
| --- | --- |

(47)

De indiska myndigheterna hävdade dessutom att systemet med förhandstillstånd inte är ett utjämningsbart program, eftersom det inte medför en alltför stor avskrivning av importtullar i förhållande till det antal tullar som uppkommer på de importerade insatsvarorna. Detta följde av avsnitt II i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, som innehåller riktlinjer för att avgöra om insatsvaror förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten. I panelrapporten i European Union – countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalated from Pakistan (WT/DS/486) anges vidare att ”principen om alltför stora eftergifter” tillhandahåller en rättslig standard som avgör om de eftergifter av importtullar som erhålls inom ramen för tullrestitutionssystemet utgör ett finansiellt bidrag.

European Union – countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalated from Pakistan (WT/DS/486)

| (48) | Kommissionen förklarade i skäl 36 att det förelåg en betydande skillnad mellan standardnormen för input/output och den faktiska förbrukningen. Såsom förklarats i skäl 38 upprätthöll den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren ett visst register över produktionen och förbrukningen. Det var dock inte möjligt att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras ursprung) som förbrukades vid produktionen av den exporterade produkten och i vilka mängder. Med det system som införts var det i synnerhet inte möjligt att fastställa och exakt mäta om tulleftergifterna var överdrivna. Det konstaterades även att inget av företagens underlag skulle kunna användas för att beräkna överdrivna tulleftergifter, vilket därmed gör det omöjligt för en auktoriserad extern revisor och/eller kostnadsrevisor att utfärda ett intyg. De indiska myndigheterna har inte utvecklat i vilket hänseende denna avsaknad av kontrollmöjlighet gör att standarden i de angivna avsnitten i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder inte är uppfylld. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen förklarade i skäl 36 att det förelåg en betydande skillnad mellan standardnormen för input/output och den faktiska förbrukningen. Såsom förklarats i skäl 38 upprätthöll den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren ett visst register över produktionen och förbrukningen. Det var dock inte möjligt att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras ursprung) som förbrukades vid produktionen av den exporterade produkten och i vilka mängder. Med det system som införts var det i synnerhet inte möjligt att fastställa och exakt mäta om tulleftergifterna var överdrivna. Det konstaterades även att inget av företagens underlag skulle kunna användas för att beräkna överdrivna tulleftergifter, vilket därmed gör det omöjligt för en auktoriserad extern revisor och/eller kostnadsrevisor att utfärda ett intyg. De indiska myndigheterna har inte utvecklat i vilket hänseende denna avsaknad av kontrollmöjlighet gör att standarden i de angivna avsnitten i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder inte är uppfylld.

| (49) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.2.2.5   Beräkning av subventionsbeloppet

| (50) | Eftersom det inte finns några godkända restitutionssystem eller någon möjlighet att kontrollera den faktiska förbrukningen av de berörda insatsvarorna, och det inte fanns någon tillförlitlig bevisning som tydde på något annat, anses det totala beloppet av uteblivna tullar (grundläggande tull och skatt på tull) vara en alltför stor återbetalning som skulle utgöra en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De ansökningsavgifter som företaget har betalat har dragits av. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom det inte finns några godkända restitutionssystem eller någon möjlighet att kontrollera den faktiska förbrukningen av de berörda insatsvarorna, och det inte fanns någon tillförlitlig bevisning som tydde på något annat, anses det totala beloppet av uteblivna tullar (grundläggande tull och skatt på tull) vara en alltför stor återbetalning som skulle utgöra en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De ansökningsavgifter som företaget har betalat har dragits av.

| (51) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över företagets totala exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över företagets totala exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (52) | Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 1,66 %. |
| --- | --- |

(52)

Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 1,66 %.

| (53) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att om kommissionen beslutar att utjämna systemet med förhandstillstånd kan endast det belopp som överstiger de tullar som har avskrivits utjämnas. De indiska myndigheterna hävdade att detta följer av WTO:s panelrapport India-Export Related Measures [WT/DS541/R], där det anges att eventuell befrielse från indirekta skatter som inte överstiger de tullar som tas ut på importerade insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av exportprodukter inte ska anses vara utjämningsbar. De indiska myndigheterna hävdar vidare att panelrapporten (WT/DS/486) tillhandahöll den rättsliga standarden för att underbygga detta fastställande. |
| --- | --- |

(53)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att om kommissionen beslutar att utjämna systemet med förhandstillstånd kan endast det belopp som överstiger de tullar som har avskrivits utjämnas. De indiska myndigheterna hävdade att detta följer av WTO:s panelrapport India-Export Related Measures [WT/DS541/R], där det anges att eventuell befrielse från indirekta skatter som inte överstiger de tullar som tas ut på importerade insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av exportprodukter inte ska anses vara utjämningsbar. De indiska myndigheterna hävdar vidare att panelrapporten (WT/DS/486) tillhandahöll den rättsliga standarden för att underbygga detta fastställande.

India-Export Related Measures

| (54) | Såsom förklarats i skäl 50 anses det totala beloppet av uteblivna tullar (grundläggande tull och skatt på tull) utgöra en alltför stor återbetalning, eftersom det inte finns några godkända restitutionssystem eller någon möjlighet att kontrollera den faktiska förbrukningen av de berörda insatsvarorna, och det inte fanns någon tillförlitlig bevisning som tydde på något annat. WTO:s panelrapport India-Export Related Measures [WT/DS541/R] innehåller inte någon definition som motsäger detta övervägande. |
| --- | --- |

(54)

Såsom förklarats i skäl 50 anses det totala beloppet av uteblivna tullar (grundläggande tull och skatt på tull) utgöra en alltför stor återbetalning, eftersom det inte finns några godkända restitutionssystem eller någon möjlighet att kontrollera den faktiska förbrukningen av de berörda insatsvarorna, och det inte fanns någon tillförlitlig bevisning som tydde på något annat. WTO:s panelrapport India-Export Related Measures [WT/DS541/R] innehåller inte någon definition som motsäger detta övervägande.

India-Export Related Measures

| (55) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.2.3   Systemet med varuexport från Indien

Systemet med varuexport från Indien

| (56) | Kommissionen fastställde att HEG använde systemet med varuexport från Indien under översynsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen fastställde att HEG använde systemet med varuexport från Indien under översynsperioden.

3.2.3.1   Rättslig grund

| (57) | Systemet med varuexport från Indien beskrivs närmare i kapitel 3 i FTP 2015–2020 respektive uppdaterade FTP 2015–2020 och i kapitel 3 i uppdaterade HOP 2015–2020 (13). |
| --- | --- |

(57)

Systemet med varuexport från Indien beskrivs närmare i kapitel 3 i FTP 2015–2020 respektive uppdaterade FTP 2015–2020 och i kapitel 3 i uppdaterade HOP 2015–2020 (13).

13

3.2.3.2   Stödberättigande

| (58) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(58)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.2.3.3   Praktiskt genomförande

| (59) | Stödberättigade företag kan utnyttja systemet med varuexport från Indien genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingår i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som ingår i varje grupp och förteckningen över produkter med motsvarande ersättningsnivåer anges i tillägg 3B till uppdaterade HOP 2015–2020. |
| --- | --- |

(59)

Stödberättigade företag kan utnyttja systemet med varuexport från Indien genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingår i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som ingår i varje grupp och förteckningen över produkter med motsvarande ersättningsnivåer anges i tillägg 3B till uppdaterade HOP 2015–2020.

| (60) | Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. Systemet med varuexport från Indien för export av grafitelektrodsystem till länder i grupp A uppgick under översynsperioden till 2 %. |
| --- | --- |

(60)

Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. Systemet med varuexport från Indien för export av grafitelektrodsystem till länder i grupp A uppgick under översynsperioden till 2 %.

| (61) | I enlighet med punkt 3.06 i FTP 2015–2020 undantas vissa typer av export från systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(61)

I enlighet med punkt 3.06 i FTP 2015–2020 undantas vissa typer av export från systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag.

| (62) | Tullkrediterna inom systemet med varuexport från Indien får överföras fritt och gäller under en period på 18 månader från och med dagen för utfärdandet, medan de tullkreditnoter som utfärdats den 1 januari 2016 eller senare ska vara giltiga under en period på 24 månader från och med dagen för utfärdandet, i enlighet med punkt 3.13 i uppdaterade HOP 2015–2020. |
| --- | --- |

(62)

Tullkrediterna inom systemet med varuexport från Indien får överföras fritt och gäller under en period på 18 månader från och med dagen för utfärdandet, medan de tullkreditnoter som utfärdats den 1 januari 2016 eller senare ska vara giltiga under en period på 24 månader från och med dagen för utfärdandet, i enlighet med punkt 3.13 i uppdaterade HOP 2015–2020.

| (63) | De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och betalning och iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling. |
| --- | --- |

(63)

De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och betalning och iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling.

| (64) | En ansökan om förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter. |
| --- | --- |

(64)

En ansökan om förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter.

| (65) | Systemet med varuexport från Indien upphörde att gälla den 1 januari 2021. Det konstaterades dock att HEG beviljades förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien under översynsperioden, eftersom det var möjligt att begära förmåner för tidigare perioder retroaktivt fram till utgången av 2021 enligt systemet. |
| --- | --- |

(65)

Systemet med varuexport från Indien upphörde att gälla den 1 januari 2021. Det konstaterades dock att HEG beviljades förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien under översynsperioden, eftersom det var möjligt att begära förmåner för tidigare perioder retroaktivt fram till utgången av 2021 enligt systemet.

3.2.3.4   Slutsats om systemet med varuexport från Indien

| (66) | Systemet med varuexport från Indien innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En tullkredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom tullkrediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en tullkredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte behöver betala dessa importtullar. |
| --- | --- |

(66)

Systemet med varuexport från Indien innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En tullkredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom tullkrediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en tullkredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte behöver betala dessa importtullar.

| (67) | Systemet med varuexport från Indien är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

Systemet med varuexport från Indien är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (68) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt systemet med varuexport från Indien oavsett om insatsvaror har importerats eller inte. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Även exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och som inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror har således ändå rätt till förmåner enligt systemet med varuexport från Indien. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt systemet med varuexport från Indien för att importera kapitalvaror, även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt tullrestitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning. |
| --- | --- |

(68)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt systemet med varuexport från Indien oavsett om insatsvaror har importerats eller inte. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Även exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och som inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror har således ändå rätt till förmåner enligt systemet med varuexport från Indien. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt systemet med varuexport från Indien för att importera kapitalvaror, även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt tullrestitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning.

| (69) | Det noteras att systemet med varuexport från Indien upphörde att gälla från och med den 1 januari 2021 (14). Fram till slutet av 2021 kunde företagen dock fortfarande ansöka om noter enligt systemet med varuexport från Indien för de exporttransaktioner som gjordes 2020. Vidare kan företagen fortfarande använda den not som erhållits 2021 enligt systemet med varuexport från Indien för att balansera importtullar som ska betalas, till och med den 15 september 2023. Förmånerna enligt detta system erhölls således under översynsperioden och kommer att fortsätta även efter det att undersökningen slutförts. |
| --- | --- |

(69)

Det noteras att systemet med varuexport från Indien upphörde att gälla från och med den 1 januari 2021 (14). Fram till slutet av 2021 kunde företagen dock fortfarande ansöka om noter enligt systemet med varuexport från Indien för de exporttransaktioner som gjordes 2020. Vidare kan företagen fortfarande använda den not som erhållits 2021 enligt systemet med varuexport från Indien för att balansera importtullar som ska betalas, till och med den 15 september 2023. Förmånerna enligt detta system erhölls således under översynsperioden och kommer att fortsätta även efter det att undersökningen slutförts.

14

| (70) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att systemet med varuexport från Indien inte utgör ett utjämningsbart program, eftersom det endast syftar till att indirekta skatter som betalats på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportvaror ska återbetalas. Värdet från tullkreditnoterna (som beviljas som förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien) överstiger inte heller de indirekta skatter som exportören har ådragit sig. Systemet med varuexport från Indien uppfyller således villkoren i punkterna g och h i bilaga I, jämförda med fotnot 1, i WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder. |
| --- | --- |

(70)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att systemet med varuexport från Indien inte utgör ett utjämningsbart program, eftersom det endast syftar till att indirekta skatter som betalats på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportvaror ska återbetalas. Värdet från tullkreditnoterna (som beviljas som förmåner inom ramen för systemet med varuexport från Indien) överstiger inte heller de indirekta skatter som exportören har ådragit sig. Systemet med varuexport från Indien uppfyller således villkoren i punkterna g och h i bilaga I, jämförda med fotnot 1, i WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder.

| (71) | I motsats till vad de indiska myndigheterna gör gällande tillhandahåller systemet med varuexport från Indien en alltför stor avskrivning av tullar. Såsom visas i skäl 68 har en exportör ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det har inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten. Avsikten i sig att återbetala indirekta skatter som betalats på insatsvaror som förbrukats ersätter inte behovet av kontroller av huruvida dessa faktiskt förbrukats. |
| --- | --- |

(71)

I motsats till vad de indiska myndigheterna gör gällande tillhandahåller systemet med varuexport från Indien en alltför stor avskrivning av tullar. Såsom visas i skäl 68 har en exportör ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det har inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten. Avsikten i sig att återbetala indirekta skatter som betalats på insatsvaror som förbrukats ersätter inte behovet av kontroller av huruvida dessa faktiskt förbrukats.

| (72) | De indiska myndigheterna uppgav vidare att de har slutat tillämpa systemet med varuexport från Indien med verkan från och med den 1 januari 2021 och att förlängningen av tullen skulle leda till en utjämning av ett program enligt vilket ingen exportör skulle beviljas bistånd. De indiska myndigheterna påpekade att kommissionen i tidigare undersökningar har avstått från att utjämna system som har upphävts av de indiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(72)

De indiska myndigheterna uppgav vidare att de har slutat tillämpa systemet med varuexport från Indien med verkan från och med den 1 januari 2021 och att förlängningen av tullen skulle leda till en utjämning av ett program enligt vilket ingen exportör skulle beviljas bistånd. De indiska myndigheterna påpekade att kommissionen i tidigare undersökningar har avstått från att utjämna system som har upphävts av de indiska myndigheterna.

| (73) | I skäl 69 visade kommissionen att HEG, trots att systemet slutade tillämpas, erhöll förmåner under översynsperioden efter det att systemet upphört att gälla. Kommissionen visade också att dessa förmåner fortsätter beviljas även efter det att undersökningen avslutats. Inget av dessa fakta har bestridits av de indiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(73)

I skäl 69 visade kommissionen att HEG, trots att systemet slutade tillämpas, erhöll förmåner under översynsperioden efter det att systemet upphört att gälla. Kommissionen visade också att dessa förmåner fortsätter beviljas även efter det att undersökningen avslutats. Inget av dessa fakta har bestridits av de indiska myndigheterna.

| (74) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.2.3.5   Beräkning av subventionsbeloppet

| (75) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då företaget erhåller förmånen enligt detta system, efter företagets ansökan. Vid denna tidpunkt utfärdar de indiska myndigheterna en tullkredit som den exporterande tillverkaren bokför som en kortfristig fordran som denne när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte fanns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, ansåg kommissionen att förmånerna inom ramen för systemet med varuexport från Indien bör beräknas som summan av de belopp som erhållits inom ramen för detta system under översynsperioden. Kommissionen beaktade de belopp som HEG erhållit för samtliga exporttransaktioner enligt systemet med varuexport från Indien, eftersom företaget endast exporterar den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då företaget erhåller förmånen enligt detta system, efter företagets ansökan. Vid denna tidpunkt utfärdar de indiska myndigheterna en tullkredit som den exporterande tillverkaren bokför som en kortfristig fordran som denne när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte fanns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, ansåg kommissionen att förmånerna inom ramen för systemet med varuexport från Indien bör beräknas som summan av de belopp som erhållits inom ramen för detta system under översynsperioden. Kommissionen beaktade de belopp som HEG erhållit för samtliga exporttransaktioner enligt systemet med varuexport från Indien, eftersom företaget endast exporterar den produkt som översynen gäller.

| (76) | I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs företagets avgifter för att erhålla subventionen av från det totala subventionsbeloppet där detta begärdes. |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs företagets avgifter för att erhålla subventionen av från det totala subventionsbeloppet där detta begärdes.

| (77) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över HEG:s exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(77)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över HEG:s exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (78) | Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,87 %. |
| --- | --- |

(78)

Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,87 %.

3.2.4   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (79) | Liksom i den ursprungliga undersökningen och vid den senaste översynen fastställde kommissionen att HEG erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde hänföras till den produkt som översynen gäller med ursprung i Indien under översynsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Liksom i den ursprungliga undersökningen och vid den senaste översynen fastställde kommissionen att HEG erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde hänföras till den produkt som översynen gäller med ursprung i Indien under översynsperioden.

3.2.4.1   Rättslig grund

| (80) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i TFP 2015–2020 och i kapitel 5 i HOP 2015–2020. |
| --- | --- |

(80)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i TFP 2015–2020 och i kapitel 5 i HOP 2015–2020.

3.2.4.2   Stödberättigande

| (81) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(81)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare samt tjänsteleverantörer kan komma i fråga för detta system.

3.2.4.3   Praktiskt genomförande

| (82) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. Efter en ansökan och mot betalning av en avgift utfärdar de indiska myndigheterna i detta syfte en licens inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Systemet innebär att en reducerad importtullsats tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd varor avsedda för export under en viss period. Enligt FTP 2015–2020 och uppdaterade FTP 2015–2020 kan kapitalvaror importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Det exportåtagande som uppgår till sex gånger det insparade tullbeloppet måste uppfyllas inom en period på högst sex år. |
| --- | --- |

(82)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. Efter en ansökan och mot betalning av en avgift utfärdar de indiska myndigheterna i detta syfte en licens inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Systemet innebär att en reducerad importtullsats tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd varor avsedda för export under en viss period. Enligt FTP 2015–2020 och uppdaterade FTP 2015–2020 kan kapitalvaror importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Det exportåtagande som uppgår till sex gånger det insparade tullbeloppet måste uppfyllas inom en period på högst sex år.

| (83) | Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(83)

Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

3.2.4.4   Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (84) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(84)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (85) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Det betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(85)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Det betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (86) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. |
| --- | --- |

(86)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna.

3.2.4.5   Beräkning av subventionsbeloppet

| (87) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades den utjämningsbara subventionens storlek på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till översynsperioden, har justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att pengarnas fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. |
| --- | --- |

(87)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades den utjämningsbara subventionens storlek på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till översynsperioden, har justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att pengarnas fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig.

| (88) | I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs HEG:s avgifter för att erhålla subventionen av från det totala subventionsbeloppet där detta begärdes. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs HEG:s avgifter för att erhålla subventionen av från det totala subventionsbeloppet där detta begärdes.

| (89) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den berörda produktens exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom företaget använde maskiner som köptes inom ramen för systemet endast för tillverkning av den produkt som översynen gäller, då subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(89)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den berörda produktens exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom företaget använde maskiner som köptes inom ramen för systemet endast för tillverkning av den produkt som översynen gäller, då subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (90) | Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,31 %. |
| --- | --- |

(90)

Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,31 %.

3.2.5   Direkt överföring av medel

Direkt överföring av medel

| (91) | Kommissionen analyserade en direkt överföring av medel inom ramen för tullrestitutionssystemet. Tullrestitutionssystemet är baserat på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, på avsnitt 37 i lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944, avsnitten 93A och 94 i skattelagen (Financial Act) från 1994 och på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (reglerna om tullar, centrala punktskatter och restitution av skatt på tjänster) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen analyserade en direkt överföring av medel inom ramen för tullrestitutionssystemet. Tullrestitutionssystemet är baserat på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, på avsnitt 37 i lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944, avsnitten 93A och 94 i skattelagen (Financial Act) från 1994 och på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (reglerna om tullar, centrala punktskatter och restitution av skatt på tjänster) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet.

3.2.6   Tullrestitutionssystemet

Tullrestitutionssystemet

| (92) | Kommissionen fastställde att HEG använde sig av tullrestitutionssystemet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen fastställde att HEG använde sig av tullrestitutionssystemet under översynsperioden.

3.2.6.1   Rättslig grund

| (93) | Den rättsliga grund som tillämpades under översynsperioden var restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 1995 (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995) (1995 års tullrestitutionsregler), som ändrades 2006 (15) och som sedan ersattes av restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 2017 (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules 2017) (16) (2017 års regler), som trädde i kraft den 1 oktober 2017. Regel 3.2 i 1995 års tullrestitutionsregler utgör grunden för beräkningsmetoden för detta tullrestitutionssystem. Regel 12.1 a ii i nämnda restitutionsregler utgör grunden för den deklaration som exporterande tillverkare måste lämna in för att kunna utnyttja systemet. Dessa regler står oförändrade i 2017 års restitutionsregler och motsvarar regel 3.2 respektive regel 13.1 a ii i dessa. |
| --- | --- |

(93)

Den rättsliga grund som tillämpades under översynsperioden var restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 1995 (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995) (1995 års tullrestitutionsregler), som ändrades 2006 (15) och som sedan ersattes av restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter 2017 (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules 2017) (16) (2017 års regler), som trädde i kraft den 1 oktober 2017. Regel 3.2 i 1995 års tullrestitutionsregler utgör grunden för beräkningsmetoden för detta tullrestitutionssystem. Regel 12.1 a ii i nämnda restitutionsregler utgör grunden för den deklaration som exporterande tillverkare måste lämna in för att kunna utnyttja systemet. Dessa regler står oförändrade i 2017 års restitutionsregler och motsvarar regel 3.2 respektive regel 13.1 a ii i dessa.

1995 års tullrestitutionsregler

15

16

2017 års regler

| (94) | Vidare innehåller cirkulärskrivelse nr 24/2001 (17) specifika instruktioner om genomförandet av regel 3.2 och den deklaration som exportörer måste visa upp enligt regel 12.1 a ii. |
| --- | --- |

(94)

Vidare innehåller cirkulärskrivelse nr 24/2001 (17) specifika instruktioner om genomförandet av regel 3.2 och den deklaration som exportörer måste visa upp enligt regel 12.1 a ii.

17

| (95) | Enligt regel 4 i 1995 års restitutionsregler kan centralregeringen ändra tullrestitutionsbelopp eller tullrestitutionssatser som fastställs enligt regel 3. Regeringen har gjort ett antal ändringar, varav de senaste som innehöll revideringar av tullrestitutionssatserna är meddelande nr 95/2018 – CUSTOMS och meddelande nr 07/2020 – CUSTOMS. Till följd av detta var tullrestitutionssatsen för den produkt som översynen gäller 1,6 % av fob-värdet för de exporterade produkterna. Samma tullrestitutionssats tillämpas på de grafitelektrodsystem som HEG exporterar. |
| --- | --- |

(95)

Enligt regel 4 i 1995 års restitutionsregler kan centralregeringen ändra tullrestitutionsbelopp eller tullrestitutionssatser som fastställs enligt regel 3. Regeringen har gjort ett antal ändringar, varav de senaste som innehöll revideringar av tullrestitutionssatserna är meddelande nr 95/2018 – CUSTOMS och meddelande nr 07/2020 – CUSTOMS. Till följd av detta var tullrestitutionssatsen för den produkt som översynen gäller 1,6 % av fob-värdet för de exporterade produkterna. Samma tullrestitutionssats tillämpas på de grafitelektrodsystem som HEG exporterar.

3.2.6.2   Stödberättigande

| (96) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(96)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.2.6.3   Praktiskt genomförande

| (97) | Enligt detta system har alla företag som exporterar stödberättigade produkter rätt att ta emot ett belopp som motsvarar en procentandel av det deklarerade fob-värdet för den exporterade produkten. Enligt regel 3.2 i restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter baserar de indiska myndigheterna det återbetalningsbara beloppet på branschomfattande genomsnittsvärden för relevanta tullar som betalats på importerade råvaror och en genomsnittlig förbrukning i branschen som inhämtats från vad de indiska myndigheterna anser vara representativa tillverkare av de stödberättigade exporterade produkterna. De indiska myndigheterna anger därefter det belopp som ska återbetalas som en procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigade exporterade produkterna. |
| --- | --- |

(97)

Enligt detta system har alla företag som exporterar stödberättigade produkter rätt att ta emot ett belopp som motsvarar en procentandel av det deklarerade fob-värdet för den exporterade produkten. Enligt regel 3.2 i restitutionsreglerna för tullar och centrala punktskatter baserar de indiska myndigheterna det återbetalningsbara beloppet på branschomfattande genomsnittsvärden för relevanta tullar som betalats på importerade råvaror och en genomsnittlig förbrukning i branschen som inhämtats från vad de indiska myndigheterna anser vara representativa tillverkare av de stödberättigade exporterade produkterna. De indiska myndigheterna anger därefter det belopp som ska återbetalas som en procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigade exporterade produkterna.

| (98) | För att kunna dra nytta av detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (ICEGATE) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in ett generellt exportmeddelande (Export General Manifest) och tullkontoret på ett tillfredsställande sätt har jämfört detta dokument med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för att godkänna utbetalningen av restitutionsbeloppet antingen genom en direktutbetalning till exportörens bankkonto eller en växel. |
| --- | --- |

(98)

För att kunna dra nytta av detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (ICEGATE) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in ett generellt exportmeddelande (Export General Manifest) och tullkontoret på ett tillfredsställande sätt har jämfört detta dokument med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för att godkänna utbetalningen av restitutionsbeloppet antingen genom en direktutbetalning till exportörens bankkonto eller en växel.

| (99) | Exportören måste också styrka sina exportintäkter genom ett bankintyg om att exporten har utförts (Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan tillhandahållas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett bankintyg om att exporten utförts inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(99)

Exportören måste också styrka sina exportintäkter genom ett bankintyg om att exporten har utförts (Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan tillhandahållas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett bankintyg om att exporten utförts inom en viss tidsfrist.

| (100) | Restitutionsbeloppet kan användas för alla syften, och enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbeloppet och bokföra det som en inkomst i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet har uppfyllts. |
| --- | --- |

(100)

Restitutionsbeloppet kan användas för alla syften, och enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbeloppet och bokföra det som en inkomst i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet har uppfyllts.

| (101) | Enligt relevanta lagar och administrativa instruktioner ska den indiska tulladministrationen inte kräva något bevis på att den exportör som begär tullrestitution ska ha ådragit sig eller kommer att ådra sig en tullavgift för import av de råvaror som krävs för tillverkning av den exporterade produkten. Vid kontrollbesöket bekräftade de indiska myndigheterna vidare att företag som anskaffade alla råvaror på hemmamarknaden ändå skulle kunna dra nytta av hela tullrestitutionssatsen beräknad enligt regel 3.2 som nämns ovan. HEG använde sig av den tullrestitutionssats som var tillämplig för hela industrin, för vilken det inte krävs några bevis på att tullar faktiskt betalats. |
| --- | --- |

(101)

Enligt relevanta lagar och administrativa instruktioner ska den indiska tulladministrationen inte kräva något bevis på att den exportör som begär tullrestitution ska ha ådragit sig eller kommer att ådra sig en tullavgift för import av de råvaror som krävs för tillverkning av den exporterade produkten. Vid kontrollbesöket bekräftade de indiska myndigheterna vidare att företag som anskaffade alla råvaror på hemmamarknaden ändå skulle kunna dra nytta av hela tullrestitutionssatsen beräknad enligt regel 3.2 som nämns ovan. HEG använde sig av den tullrestitutionssats som var tillämplig för hela industrin, för vilken det inte krävs några bevis på att tullar faktiskt betalats.

3.2.6.4   Slutsatser om tullrestitutionssystemet

| (102) | Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Tullrestitutionsbeloppet innebär vidare att exportören får en förmån, eftersom dennes likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(102)

Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Tullrestitutionsbeloppet innebär vidare att exportören får en förmån, eftersom dennes likviditet förbättras.

| (103) | Tullrestitutionssatsen för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Systemet uppfyller inte heller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte nödvändigtvis knuten till faktiska betalningar av importtullar på råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida import av råvaror. Det har vidare inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna och till vilka mängder. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se punkt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Inga bevis lades fram för att det förelåg ett samband mellan restitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror. |
| --- | --- |

(103)

Tullrestitutionssatsen för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Systemet uppfyller inte heller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte nödvändigtvis knuten till faktiska betalningar av importtullar på råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida import av råvaror. Det har vidare inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna och till vilka mängder. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se punkt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Inga bevis lades fram för att det förelåg ett samband mellan restitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror.

| (104) | Den betalning som sker i form av en direkt överföring av medel från de indiska myndigheterna efter export av exportörer är knuten till exportresultatet och detta system anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(104)

Den betalning som sker i form av en direkt överföring av medel från de indiska myndigheterna efter export av exportörer är knuten till exportresultatet och detta system anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen.

| (105) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.

| (106) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att tullrestitutionssystemet inte är utjämningsbart, eftersom det syftar till att genomföra principen att skatter inte bör exporteras. Dessa system överensstämmer med punkt 2 i avsnitt I i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Restitutionen av indirekta skatter eller importavgifter är inte högre än beloppet för de indirekta skatter eller avgifter som faktiskt tagits ut på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Tullrestitutionssystemet utgör endast ett program för återbetalning av skatter som betalats vid import av insatsvaror som använts vid tillverkningen av exporterade varor. Återbetalningen av värden skulle beräknas på grundval av en procentandel av det exporterade fob-värdet, som varierar beroende på vilka exporterade varor det är frågan om. |
| --- | --- |

(106)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att tullrestitutionssystemet inte är utjämningsbart, eftersom det syftar till att genomföra principen att skatter inte bör exporteras. Dessa system överensstämmer med punkt 2 i avsnitt I i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Restitutionen av indirekta skatter eller importavgifter är inte högre än beloppet för de indirekta skatter eller avgifter som faktiskt tagits ut på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Tullrestitutionssystemet utgör endast ett program för återbetalning av skatter som betalats vid import av insatsvaror som använts vid tillverkningen av exporterade varor. Återbetalningen av värden skulle beräknas på grundval av en procentandel av det exporterade fob-värdet, som varierar beroende på vilka exporterade varor det är frågan om.

| (107) | De indiska myndigheterna hävdade också att deras databaser används för lämpliga dubbelkontroller. En kommitté besöker också tillverkande exportenheter för att få direkt kännedom om tillverkningsprocessen och noterar vilken typ av insatsvaror som normalt används och mängden svinn. Kommittén beaktar i lämpliga fall även erfarenheter från branschen och allmänna tekniska faktorer. Återbetalningen utgörs av det genomsnittliga tullbelopp som betalats på material av någon särskild klass eller den beskrivning av de varor som använts vid tillverkningen av exportvaror av specificerade varor. |
| --- | --- |

(107)

De indiska myndigheterna hävdade också att deras databaser används för lämpliga dubbelkontroller. En kommitté besöker också tillverkande exportenheter för att få direkt kännedom om tillverkningsprocessen och noterar vilken typ av insatsvaror som normalt används och mängden svinn. Kommittén beaktar i lämpliga fall även erfarenheter från branschen och allmänna tekniska faktorer. Återbetalningen utgörs av det genomsnittliga tullbelopp som betalats på material av någon särskild klass eller den beskrivning av de varor som använts vid tillverkningen av exportvaror av specificerade varor.

| (108) | Kommissionen ansåg dock inte att det anförda sambandet mellan tullrestitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror är tillräckligt för att systemet ska vara förenligt med bestämmelserna i bilaga I led i, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. I synnerhet beräknades krediten inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det fanns vidare inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras belopp och ursprung) som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen ansåg dock inte att det anförda sambandet mellan tullrestitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror är tillräckligt för att systemet ska vara förenligt med bestämmelserna i bilaga I led i, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. I synnerhet beräknades krediten inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det fanns vidare inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras belopp och ursprung) som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning.

| (109) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.2.6.5   Beräkning av subventionsbeloppet

| (110) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen slog kommissionen fast att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. |
| --- | --- |

(110)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen slog kommissionen fast att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga.

| (111) | Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte finns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, anser kommissionen att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet bör beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. Kommissionen beaktade de tullrestitutionsbelopp som HEG erhållit för samtliga exporttransaktioner, eftersom företaget endast exporterar den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(111)

Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte finns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, anser kommissionen att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet bör beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. Kommissionen beaktade de tullrestitutionsbelopp som HEG erhållit för samtliga exporttransaktioner, eftersom företaget endast exporterar den produkt som översynen gäller.

| (112) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över företagets totala exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över företagets totala exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (113) | Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 1,27 %. |
| --- | --- |

(113)

Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 1,27 %.

| (114) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att om det föreligger alltför stor restitution kan endast denna överskjutande del utjämnas. De indiska myndigheterna hävdade att det föreligger stöd för detta i panelrapporten, European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan, WT/DS486/R. Från denna panelrapport hänvisade de indiska myndigheterna till ett avsnitt som innehåller följande uttalande:
  ”I överensstämmelse med denna iakttagelse ger avsnitt III (II) vägledning för undersökande myndigheter som är utformad för att göra det möjligt för undersökande myndigheter att identifiera alltför stora eftergifter.” |
| --- | --- |

(114)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att om det föreligger alltför stor restitution kan endast denna överskjutande del utjämnas. De indiska myndigheterna hävdade att det föreligger stöd för detta i panelrapporten, European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan, WT/DS486/R. Från denna panelrapport hänvisade de indiska myndigheterna till ett avsnitt som innehåller följande uttalande:
  ”I överensstämmelse med denna iakttagelse ger avsnitt III (II) vägledning för undersökande myndigheter som är utformad för att göra det möjligt för undersökande myndigheter att identifiera alltför stora eftergifter.”

European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan

”I överensstämmelse med denna iakttagelse ger avsnitt III (II) vägledning för undersökande myndigheter som är utformad för att göra det möjligt för undersökande myndigheter att identifiera alltför stora eftergifter.”

| (115) | Panelrapporten innehåller inga slutsatser som motsäger kommissionens slutsats om hur den alltför stora förmånen ska definieras i detta fall. Såsom beskrivs i skäl 111 ansåg kommissionen, eftersom det inte fanns någon bevisning för ett faktiskt kontrollförfarande som visar på motsatsen, utan endast allmänna beskrivningar av hur kommittén arbetar och fastställer kvoten för tullrestitutionssystemen, att det var lämpligt att bedöma förmånen inom ramen för tullrestitutionssystemet som summan av de restitutionsbelopp som erhållits för exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Panelrapporten innehåller inga slutsatser som motsäger kommissionens slutsats om hur den alltför stora förmånen ska definieras i detta fall. Såsom beskrivs i skäl 111 ansåg kommissionen, eftersom det inte fanns någon bevisning för ett faktiskt kontrollförfarande som visar på motsatsen, utan endast allmänna beskrivningar av hur kommittén arbetar och fastställer kvoten för tullrestitutionssystemen, att det var lämpligt att bedöma förmånen inom ramen för tullrestitutionssystemet som summan av de restitutionsbelopp som erhållits för exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden.

| (116) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.3   Ytterligare system som används för att fastställa fortsatt subventionering

Ytterligare system som används för att fastställa fortsatt subventionering

3.3.1   System för befrielse och eftergift av tullar

System för befrielse och eftergift av tullar

| (117) | I likhet med systemet med varuexport från Indien grundar sig RODTEP på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (utrikeshandelslagen). RODTEP är utformad som en efterföljare till systemet med varuexport från Indien, men på grund av skillnader mellan dessa system när det gäller hur förmånerna beviljas överlappar den period då båda systemen tillämpades. |
| --- | --- |

(117)

I likhet med systemet med varuexport från Indien grundar sig RODTEP på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (utrikeshandelslagen). RODTEP är utformad som en efterföljare till systemet med varuexport från Indien, men på grund av skillnader mellan dessa system när det gäller hur förmånerna beviljas överlappar den period då båda systemen tillämpades.

utrikeshandelslagen

3.3.2   Systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter (RODTEP)

Systemet med befrielse från tullar och skatter på exporterade produkter (RODTEP)

| (118) | Kommissionen fastställde att HEG använde RODTEP under översynsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen fastställde att HEG använde RODTEP under översynsperioden.

3.3.2.1   Rättslig grund

| (119) | RODTEP beskrivs närmare i kapitel 4 i FTP 2015–2020 respektive uppdaterade FTP 2015–2020 och i kapitel 4 i uppdaterade HOP 2015–2020. Denna beskrivning finns också i det meddelande genom vilken RODTEP infördes i FTP 2015–2020 (18). |
| --- | --- |

(119)

RODTEP beskrivs närmare i kapitel 4 i FTP 2015–2020 respektive uppdaterade FTP 2015–2020 och i kapitel 4 i uppdaterade HOP 2015–2020. Denna beskrivning finns också i det meddelande genom vilken RODTEP infördes i FTP 2015–2020 (18).

18

3.3.2.2   Stödberättigande

| (120) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(120)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.3.2.3   Praktiskt genomförande

| (121) | Stödberättigade företag kan utnyttja RODTEP genom att exportera produkter som inte är uteslutna enligt förteckningen i avsnitt 4.55 i FTP 2015–2020 som icke-stödberättigande leveranser/artiklar/kategorier enligt systemet. Enligt denna förteckning var grafitelektrodsystem inte uteslutna. |
| --- | --- |

(121)

Stödberättigade företag kan utnyttja RODTEP genom att exportera produkter som inte är uteslutna enligt förteckningen i avsnitt 4.55 i FTP 2015–2020 som icke-stödberättigande leveranser/artiklar/kategorier enligt systemet. Enligt denna förteckning var grafitelektrodsystem inte uteslutna.

| (122) | Inom ramen för systemet beviljas en rabatt på en anmäld procentandel av fob-värdet med ett värdetak per enhet av den exporterade produkten. Systemet genomförs genom beviljande av ett rabatterat belopp i form av en överlåtbar tullkredit/elektronisk not (e-not), som upprätthålls i en elektronisk liggare av Central Board of Indirect Taxes & Customs (CBIC). |
| --- | --- |

(122)

Inom ramen för systemet beviljas en rabatt på en anmäld procentandel av fob-värdet med ett värdetak per enhet av den exporterade produkten. Systemet genomförs genom beviljande av ett rabatterat belopp i form av en överlåtbar tullkredit/elektronisk not (e-not), som upprätthålls i en elektronisk liggare av Central Board of Indirect Taxes & Customs (CBIC).

| (123) | Dessa e-noter kan användas för betalning av tullar på import av insatsvaror eller varor, inbegripet kapitalvaror, enligt första tillägget till tulltaxelagen från 1975, det vill säga grundläggande tull. |
| --- | --- |

(123)

Dessa e-noter kan användas för betalning av tullar på import av insatsvaror eller varor, inbegripet kapitalvaror, enligt första tillägget till tulltaxelagen från 1975, det vill säga grundläggande tull.

3.3.2.4   Slutsats om RODTEP-systemet

| (124) | RODTEP innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En tullkredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom tullkrediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en tullkredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte behöver betala dessa importtullar. |
| --- | --- |

(124)

RODTEP innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En tullkredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom tullkrediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en tullkredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte behöver betala dessa importtullar.

| (125) | RODTEP är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(125)

RODTEP är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

| (126) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka eventuella tullfritt importerade varor i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning. |
| --- | --- |

(126)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka eventuella tullfritt importerade varor i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning.

| (127) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att en översyn vid giltighetstidens utgång endast får omfatta en förlängning av den redan gällande tullen. Därför ska nya subventionssystem såsom RODTEP inte omfattas av denna översyn. |
| --- | --- |

(127)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att en översyn vid giltighetstidens utgång endast får omfatta en förlängning av den redan gällande tullen. Därför ska nya subventionssystem såsom RODTEP inte omfattas av denna översyn.

| (128) | Det faktum att en översyn vid giltighetstidens utgång är begränsad till en förlängning av en redan gällande tull medför inte att kommissionen enbart får undersöka subventionssystem som fanns under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen. Kommissionen beaktade RODTEP för att fastställa om det förelåg fortsatt subventionering över miniminivån under översynsperioden, eftersom detta ingick i begäran om översyn och det var frågan om ett uppföljningssystem till systemet med varuexport från Indien. |
| --- | --- |

(128)

Det faktum att en översyn vid giltighetstidens utgång är begränsad till en förlängning av en redan gällande tull medför inte att kommissionen enbart får undersöka subventionssystem som fanns under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen. Kommissionen beaktade RODTEP för att fastställa om det förelåg fortsatt subventionering över miniminivån under översynsperioden, eftersom detta ingick i begäran om översyn och det var frågan om ett uppföljningssystem till systemet med varuexport från Indien.

| (129) | De indiska myndigheterna hävdade vidare att RODTEP inte är utjämningsbart, eftersom systemet syftar till att genomföra principen om att skatter inte bör exporteras. Dessa system överensstämmer med punkt 2 i avsnitt I i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Restitutionen av indirekta skatter eller importavgifter är inte högre än beloppet för de indirekta skatter eller avgifter som faktiskt tagits ut på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Tullrestitutionssystemet utgör endast ett program för återbetalning av skatter som betalats vid import av insatsvaror som använts vid tillverkningen av exporterade varor. Återbetalningen av värden skulle beräknas på grundval av en procentandel av det exporterade fob-värdet, som varierar beroende på vilka exporterade varor det är frågan om. |
| --- | --- |

(129)

De indiska myndigheterna hävdade vidare att RODTEP inte är utjämningsbart, eftersom systemet syftar till att genomföra principen om att skatter inte bör exporteras. Dessa system överensstämmer med punkt 2 i avsnitt I i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Restitutionen av indirekta skatter eller importavgifter är inte högre än beloppet för de indirekta skatter eller avgifter som faktiskt tagits ut på insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Tullrestitutionssystemet utgör endast ett program för återbetalning av skatter som betalats vid import av insatsvaror som använts vid tillverkningen av exporterade varor. Återbetalningen av värden skulle beräknas på grundval av en procentandel av det exporterade fob-värdet, som varierar beroende på vilka exporterade varor det är frågan om.

| (130) | De indiska myndigheternas databaser används för lämpliga dubbelkontroller. En kommitté besöker också tillverkande exportenheter för att få direkt kännedom om tillverkningsprocessen och noterar vilken typ av insatsvaror som normalt används och mängden svinn. Kommittén beaktar i lämpliga fall även erfarenheter från branschen och allmänna tekniska faktorer. Återbetalningen utgörs av det genomsnittliga tullbelopp som betalats på material av någon särskild klass eller den beskrivning av de varor som använts vid tillverkningen av exportvaror av specificerade varor. |
| --- | --- |

(130)

De indiska myndigheternas databaser används för lämpliga dubbelkontroller. En kommitté besöker också tillverkande exportenheter för att få direkt kännedom om tillverkningsprocessen och noterar vilken typ av insatsvaror som normalt används och mängden svinn. Kommittén beaktar i lämpliga fall även erfarenheter från branschen och allmänna tekniska faktorer. Återbetalningen utgörs av det genomsnittliga tullbelopp som betalats på material av någon särskild klass eller den beskrivning av de varor som använts vid tillverkningen av exportvaror av specificerade varor.

| (131) | Tvärtemot vad de indiska myndigheterna hävdade utgör RODTEP inte endast ett program för återbetalning av skatter som betalats vid import av insatsvaror som använts vid tillverkningen av exporterade varor. Såsom beskrivs i skäl 126 har en exportör ingen skyldighet att faktiskt förbruka eventuella tullfritt importerade varor i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Därför är de uppgifter som de indiska myndigheterna lämnat om hur räntesatsen för RODTEP-systemet fastställs av kommittén och om dubbelkontroller med dess databanker inte relevanta, eftersom detta inte hindrar den alltför stora förmånen. |
| --- | --- |

(131)

Tvärtemot vad de indiska myndigheterna hävdade utgör RODTEP inte endast ett program för återbetalning av skatter som betalats vid import av insatsvaror som använts vid tillverkningen av exporterade varor. Såsom beskrivs i skäl 126 har en exportör ingen skyldighet att faktiskt förbruka eventuella tullfritt importerade varor i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Därför är de uppgifter som de indiska myndigheterna lämnat om hur räntesatsen för RODTEP-systemet fastställs av kommittén och om dubbelkontroller med dess databanker inte relevanta, eftersom detta inte hindrar den alltför stora förmånen.

| (132) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.3.2.5   Beräkning av subventionsbeloppet

| (133) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då företaget erhåller förmånen enligt detta system. Vid denna tidpunkt utfärdade de indiska myndigheterna en tullkredit som HEG bokförde som en kortfristig fordran som företaget när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte fanns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, anser kommissionen att förmånerna inom ramen för RODTEP bör beräknas som summan av det belopp som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren HEG förvärvat i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. Kommissionen beaktade de belopp som HEG erhållit för samtliga exporttransaktioner inom ramen för RODTEP-systemet, eftersom företaget endast exporterar den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(133)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då företaget erhåller förmånen enligt detta system. Vid denna tidpunkt utfärdade de indiska myndigheterna en tullkredit som HEG bokförde som en kortfristig fordran som företaget när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte fanns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, anser kommissionen att förmånerna inom ramen för RODTEP bör beräknas som summan av det belopp som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren HEG förvärvat i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. Kommissionen beaktade de belopp som HEG erhållit för samtliga exporttransaktioner inom ramen för RODTEP-systemet, eftersom företaget endast exporterar den produkt som översynen gäller.

| (134) | I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs företagets avgifter för att erhålla subventionen av från det totala subventionsbeloppet där detta begärdes. |
| --- | --- |

(134)

I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs företagets avgifter för att erhålla subventionen av från det totala subventionsbeloppet där detta begärdes.

| (135) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över HEG:s exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(135)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över HEG:s exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (136) | Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,59 %. |
| --- | --- |

(136)

Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,59 %.

| (137) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att om det föreligger alltför stor restitution kan endast denna överskjutande del utjämnas. De indiska myndigheterna hävdade att det föreligger stöd för detta i panelrapporten, European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan, WT/DS486/R. Från denna panelrapport hänvisade de indiska myndigheterna till ett avsnitt som innehåller följande uttalande:
  ”I överensstämmelse med denna iakttagelse ger avsnitt III (II) vägledning för undersökande myndigheter som är utformad för att göra det möjligt för undersökande myndigheter att identifiera alltför stora eftergifter.” |
| --- | --- |

(137)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att om det föreligger alltför stor restitution kan endast denna överskjutande del utjämnas. De indiska myndigheterna hävdade att det föreligger stöd för detta i panelrapporten, European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan, WT/DS486/R. Från denna panelrapport hänvisade de indiska myndigheterna till ett avsnitt som innehåller följande uttalande:
  ”I överensstämmelse med denna iakttagelse ger avsnitt III (II) vägledning för undersökande myndigheter som är utformad för att göra det möjligt för undersökande myndigheter att identifiera alltför stora eftergifter.”

European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan

”I överensstämmelse med denna iakttagelse ger avsnitt III (II) vägledning för undersökande myndigheter som är utformad för att göra det möjligt för undersökande myndigheter att identifiera alltför stora eftergifter.”

| (138) | Panelrapporten innehåller inga slutsatser som hindrar kommissionen från att dra slutsatser om hur den alltför stora förmånen ska definieras. Såsom beskrivs i skäl 133 ansåg kommissionen, eftersom det inte finns någon bevisning för ett faktiskt kontrollförfarande som visar på annat, utan endast allmänna beskrivningar av hur kommittén arbetar och fastställer RODTEP-kvoten, att det var lämpligt att bedöma förmånen inom ramen för RODTEP som summan av de restitutionsbelopp som erhållits för exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Panelrapporten innehåller inga slutsatser som hindrar kommissionen från att dra slutsatser om hur den alltför stora förmånen ska definieras. Såsom beskrivs i skäl 133 ansåg kommissionen, eftersom det inte finns någon bevisning för ett faktiskt kontrollförfarande som visar på annat, utan endast allmänna beskrivningar av hur kommittén arbetar och fastställer RODTEP-kvoten, att det var lämpligt att bedöma förmånen inom ramen för RODTEP som summan av de restitutionsbelopp som erhållits för exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden.

| (139) | Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen avvisade därför detta påstående.

3.3.3   Förmånlig finansiering: Systemet för ränteutjämning

Förmånlig finansiering: Systemet för ränteutjämning

| (140) | Kommissionen fastställde att HEG erhållit förmåner enligt systemet för ränteutjämning som kunde hänföras till den produkt som översynen gäller under översynsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen fastställde att HEG erhållit förmåner enligt systemet för ränteutjämning som kunde hänföras till den produkt som översynen gäller under översynsperioden.

3.3.3.1   Rättslig grund

| (141) | Reserve Bank of India (RBI) offentliggjorde ränteutjämningssystemet för exportkrediter i rupier före och efter leverans (Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit) i cirkulärskrivelse DBR.Dir.BC.nr 62/04.02.001/2015–16 av den 4 december 2015. Systemet för ränteutjämning skulle ursprungligen löpa ut i september 2021. I mars 2022 underrättade emellertid RBI bankerna om att systemet skulle förlängas retroaktivt till 2024, men med en lägre procentsats på 2 %. |
| --- | --- |

(141)

Reserve Bank of India (RBI) offentliggjorde ränteutjämningssystemet för exportkrediter i rupier före och efter leverans (Interest Equalisation Scheme on Pre and Post Shipment Rupee Export Credit) i cirkulärskrivelse DBR.Dir.BC.nr 62/04.02.001/2015–16 av den 4 december 2015. Systemet för ränteutjämning skulle ursprungligen löpa ut i september 2021. I mars 2022 underrättade emellertid RBI bankerna om att systemet skulle förlängas retroaktivt till 2024, men med en lägre procentsats på 2 %.

3.3.3.2   Stödberättigande

| (142) | Detta system är tillgängligt för export av en rad produkter, inbegripet grafitelektrodsystem, oavsett den exporterande tillverkarens storlek, och för export vid mikroföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(142)

Detta system är tillgängligt för export av en rad produkter, inbegripet grafitelektrodsystem, oavsett den exporterande tillverkarens storlek, och för export vid mikroföretag och små och medelstora företag.

3.3.3.3   Praktiskt genomförande

| (143) | Systemet för ränteutjämning förvaltas av generaldirektoratet för utrikeshandel. Ursprungligen tillhandahölls en ränteutjämning på 3–5 % för lån som utnyttjades för export inom ramen för 416 tullpositioner enligt bilaga A och export från mikroföretag samt små och medelstora företag inom alla ITC(HS)-nummer. |
| --- | --- |

(143)

Systemet för ränteutjämning förvaltas av generaldirektoratet för utrikeshandel. Ursprungligen tillhandahölls en ränteutjämning på 3–5 % för lån som utnyttjades för export inom ramen för 416 tullpositioner enligt bilaga A och export från mikroföretag samt små och medelstora företag inom alla ITC(HS)-nummer.

| (144) | Enligt cirkulärskrivelsen av den 4 december 2015 ska bankerna från och med december 2015 sänka den räntesats som de stödberättigade exportörerna debiteras i enlighet med riktlinjerna för räntor på förskott med den räntesats för utjämning av räntor som de indiska myndigheterna föreskriver. De lokala bankerna erhöll ersättning från RBI, vilket innebär att de stödberättigade företagen erhöll lägre räntor. Ränteutjämningsförmånen är tillgänglig från och med dagen för utbetalningen fram till återbetalningen eller fram till den dag då den utestående exportkrediten förfaller till betalning. Ränteutjämningen är emellertid endast tillgänglig för de stödberättigade exportörerna under den period som systemet är i kraft. |
| --- | --- |

(144)

Enligt cirkulärskrivelsen av den 4 december 2015 ska bankerna från och med december 2015 sänka den räntesats som de stödberättigade exportörerna debiteras i enlighet med riktlinjerna för räntor på förskott med den räntesats för utjämning av räntor som de indiska myndigheterna föreskriver. De lokala bankerna erhöll ersättning från RBI, vilket innebär att de stödberättigade företagen erhöll lägre räntor. Ränteutjämningsförmånen är tillgänglig från och med dagen för utbetalningen fram till återbetalningen eller fram till den dag då den utestående exportkrediten förfaller till betalning. Ränteutjämningen är emellertid endast tillgänglig för de stödberättigade exportörerna under den period som systemet är i kraft.

| (145) | När RBI i mars 2022 underrättade bankerna om den retroaktiva förlängningen av systemet till 2024 med den lägre procentsatsen på 2 %, gav detta även de privata bankerna möjlighet att återbetala respektive avräkningsbelopp för perioden mellan oktober 2021 och mars 2022 retroaktivt till de stödberättigade exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(145)

När RBI i mars 2022 underrättade bankerna om den retroaktiva förlängningen av systemet till 2024 med den lägre procentsatsen på 2 %, gav detta även de privata bankerna möjlighet att återbetala respektive avräkningsbelopp för perioden mellan oktober 2021 och mars 2022 retroaktivt till de stödberättigade exporterande tillverkarna.

3.3.3.4   Slutsatser om systemet för ränteutjämning

| (146) | Systemet för ränteutjämning innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och 3.2 i grundförordningen. Privata banker ska enligt lag direkt tillhandahålla ränteutjämning till stödberättigade företag. |
| --- | --- |

(146)

Systemet för ränteutjämning innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och 3.2 i grundförordningen. Privata banker ska enligt lag direkt tillhandahålla ränteutjämning till stödberättigade företag.

| (147) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom sådan ränteutjämning för lån inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Det betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(147)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom sådan ränteutjämning för lån inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Det betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

3.3.3.5   Beräkning av subventionsbeloppet

| (148) | I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen utgörs förmånen för mottagaren av skillnaden mellan det räntebelopp som företaget betalar för det offentliga lånet och det belopp som företaget skulle ha behövt betala för ett likvärdigt kommersiellt lån på den indiska finansmarknaden (dvs. den ränteutjämning som föreskrivs enligt lag). Storleken på de utjämningsbara subventionerna ansågs därför motsvara det räntebelopp som RBI avräknade under översynsperioden och HEG därmed sparade. Detta omfattar även de belopp som bankerna återbetalade retroaktivt under översynsperioden på grund av den retroaktiva förlängningen av systemet i mars 2022. |
| --- | --- |

(148)

I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen utgörs förmånen för mottagaren av skillnaden mellan det räntebelopp som företaget betalar för det offentliga lånet och det belopp som företaget skulle ha behövt betala för ett likvärdigt kommersiellt lån på den indiska finansmarknaden (dvs. den ränteutjämning som föreskrivs enligt lag). Storleken på de utjämningsbara subventionerna ansågs därför motsvara det räntebelopp som RBI avräknade under översynsperioden och HEG därmed sparade. Detta omfattar även de belopp som bankerna återbetalade retroaktivt under översynsperioden på grund av den retroaktiva förlängningen av systemet i mars 2022.

| (149) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över HEG:s exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(149)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över HEG:s exportomsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (150) | Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,71 %. |
| --- | --- |

(150)

Den subventionsnivå som fastställdes för HEG för detta system under översynsperioden uppgick till 0,71 %.

3.4   Övriga ytterligare system

Övriga ytterligare system

3.4.1   Nationella system

Nationella system

| (151) | Systemet med tillstånd för tullfri import är ett system med tullbefrielse för import som ingår vid export och regleras i kapitel 4 i FTP 2015–2020. Systemet fortsatte att gälla enligt uppdaterade FTP 2015–2020. När det gäller export som omfattas av systemet med förhandstillstånd kan ett företag inte samtidigt begära förmåner enligt systemet med tillstånd för tullfri import. Ingen förmån konstaterades för HEG under översynsperioden. |
| --- | --- |

(151)

Systemet med tillstånd för tullfri import är ett system med tullbefrielse för import som ingår vid export och regleras i kapitel 4 i FTP 2015–2020. Systemet fortsatte att gälla enligt uppdaterade FTP 2015–2020. När det gäller export som omfattas av systemet med förhandstillstånd kan ett företag inte samtidigt begära förmåner enligt systemet med tillstånd för tullfri import. Ingen förmån konstaterades för HEG under översynsperioden.

| (152) | Enligt artikel 8.1.3 i cirkulärskrivelsen beviljas kreditvärdiga exportörer med goda resultat enkel tillgång till exportkrediter till mest förmånliga villkor genom guldkortsystemet. Kommissionen har inte funnit några särskilda förmåner för HEG under översynsperioden som skulle kunna kopplas till guldkortssystemet. |
| --- | --- |

(152)

Enligt artikel 8.1.3 i cirkulärskrivelsen beviljas kreditvärdiga exportörer med goda resultat enkel tillgång till exportkrediter till mest förmånliga villkor genom guldkortsystemet. Kommissionen har inte funnit några särskilda förmåner för HEG under översynsperioden som skulle kunna kopplas till guldkortssystemet.

| (153) | Genom statusinnehavarsystemet beviljas förmåner till företagsledare som har utmärkt sig inom internationell handel och framgångsrikt bidragit till landets utrikeshandel. Alla exportörer med ett kodnummer för import/export har tillgång till systemet under förutsättning att de uppnår ett fastställt tröskelvärde för exportresultat under det innevarande och föregående tre räkenskapsår. Kommissionen har inte funnit några särskilda förmåner för HEG under översynsperioden som skulle kunna kopplas till statusinnehavarsystemet. |
| --- | --- |

(153)

Genom statusinnehavarsystemet beviljas förmåner till företagsledare som har utmärkt sig inom internationell handel och framgångsrikt bidragit till landets utrikeshandel. Alla exportörer med ett kodnummer för import/export har tillgång till systemet under förutsättning att de uppnår ett fastställt tröskelvärde för exportresultat under det innevarande och föregående tre räkenskapsår. Kommissionen har inte funnit några särskilda förmåner för HEG under översynsperioden som skulle kunna kopplas till statusinnehavarsystemet.

| (154) | Under översynsperioden utnyttjade HEG exportkrediter före och efter leverans. Bortsett från ränterabatten inom ramen för systemet för ränteutjämning som redan diskuterats i avsnitt 3.3 har kommissionen emellertid inte funnit några särskilda förmåner för HEG som är kopplade till exportkrediter före och efter leverans. |
| --- | --- |

(154)

Under översynsperioden utnyttjade HEG exportkrediter före och efter leverans. Bortsett från ränterabatten inom ramen för systemet för ränteutjämning som redan diskuterats i avsnitt 3.3 har kommissionen emellertid inte funnit några särskilda förmåner för HEG som är kopplade till exportkrediter före och efter leverans.

| (155) | Initiativet för marknadstillträde är ett allmänt exportfrämjande system som emellertid endast riktar sig till genomförandeorgan för att främja export och underlätta marknadstillträde. Det omfattar ingen direkt samverkan med de exporterande tillverkarna, utan med exportfrämjande rådet under överinseende av handelsministeriet. Exporterande tillverkare kan erhålla indirekta fördelar genom ersättning för kostnader i samband med exportfrämjande åtgärder. Ingen förmån konstaterades emellertid för HEG under översynsperioden. |
| --- | --- |

(155)

Initiativet för marknadstillträde är ett allmänt exportfrämjande system som emellertid endast riktar sig till genomförandeorgan för att främja export och underlätta marknadstillträde. Det omfattar ingen direkt samverkan med de exporterande tillverkarna, utan med exportfrämjande rådet under överinseende av handelsministeriet. Exporterande tillverkare kan erhålla indirekta fördelar genom ersättning för kostnader i samband med exportfrämjande åtgärder. Ingen förmån konstaterades emellertid för HEG under översynsperioden.

3.4.2   Regionala system

Regionala system

| (156) | Det förekom inget samarbete från exportörer med tillverkning i Karnataka och Maharashtra i undersökningen. Därför behöver kommissionen basera sina slutsatser på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(156)

Det förekom inget samarbete från exportörer med tillverkning i Karnataka och Maharashtra i undersökningen. Därför behöver kommissionen basera sina slutsatser på tillgängliga uppgifter.

| (157) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att kommissionen utjämnade program från Karnataka och Maharashtra och hävdade att det inte finns några tillverkare av den produkt som översynen gäller i Maharashtra. |
| --- | --- |

(157)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att kommissionen utjämnade program från Karnataka och Maharashtra och hävdade att det inte finns några tillverkare av den produkt som översynen gäller i Maharashtra.

| (158) | I motsats till vad de indiska myndigheterna påstår har kommissionen i denna undersökning inte dragit några slutsatser om regionala system i Karnataka och Maharashtra. |
| --- | --- |

(158)

I motsats till vad de indiska myndigheterna påstår har kommissionen i denna undersökning inte dragit några slutsatser om regionala system i Karnataka och Maharashtra.

| (159) | Under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång åtnjöt HEG befrielse från skatt på elektricitet från delstaten Madhya Pradesh till industriföretag som investerar i elproduktion för företagsintern förbrukning. HEG:s rätt att dra nytta av detta system upphörde från och med 2016. |
| --- | --- |

(159)

Under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång åtnjöt HEG befrielse från skatt på elektricitet från delstaten Madhya Pradesh till industriföretag som investerar i elproduktion för företagsintern förbrukning. HEG:s rätt att dra nytta av detta system upphörde från och med 2016.

| (160) | I klagomålet nämndes en rabatt på 2 rupier för elektricitet som köptes som en möjlig förmån enligt regionala system. De elfakturor som granskades hos företaget uppvisade skillnader i förhållande till den normala eltariffen för industrin, inklusive en rabatt som anges i fakturorna. Till följd av detta samlade kommissionen in handlingar från företaget och de indiska myndigheterna om de energitariffer som är tillämpliga på HEG i Madhya Pradesh. |
| --- | --- |

(160)

I klagomålet nämndes en rabatt på 2 rupier för elektricitet som köptes som en möjlig förmån enligt regionala system. De elfakturor som granskades hos företaget uppvisade skillnader i förhållande till den normala eltariffen för industrin, inklusive en rabatt som anges i fakturorna. Till följd av detta samlade kommissionen in handlingar från företaget och de indiska myndigheterna om de energitariffer som är tillämpliga på HEG i Madhya Pradesh.

| (161) | Dokumenten och annan tillgänglig information visade att Madhya Pradesh Electricity Regulatory Commission inrättades av Madhya Pradeshs regering genom anmälan i officiella tidningen den 20 augusti 1998.2003 års ellag (nr 36 från 2003) som det regionala parlamentet antagit har trätt i kraft med verkan från den 10 juni 2003 och kommissionen anses nu ha inrättats och verka i enlighet med bestämmelserna i 2003 års ellag. I avsnitt 86 i 2003 år ellag föreskrivs att denna statliga kommission ska ha följande uppgifter:






  ”a) | fastställa tariffen för produktion, leverans och överföring av el, i bulk, från grossistled eller detaljistled inom staten, allt efter omständigheterna:
  Förutsatt att en konsumentkategori har fri tillgång enligt avsnitt 42, ska den statliga kommissionen endast fastställa överföringsavgifter och eventuella tilläggsavgifter för denna konsumentkategori, |
| --- | --- | --- |

(161)

Dokumenten och annan tillgänglig information visade att Madhya Pradesh Electricity Regulatory Commission inrättades av Madhya Pradeshs regering genom anmälan i officiella tidningen den 20 augusti 1998.2003 års ellag (nr 36 från 2003) som det regionala parlamentet antagit har trätt i kraft med verkan från den 10 juni 2003 och kommissionen anses nu ha inrättats och verka i enlighet med bestämmelserna i 2003 års ellag. I avsnitt 86 i 2003 år ellag föreskrivs att denna statliga kommission ska ha följande uppgifter:

”a)

fastställa tariffen för produktion, leverans och överföring av el, i bulk, från grossistled eller detaljistled inom staten, allt efter omständigheterna:

Förutsatt att en konsumentkategori har fri tillgång enligt avsnitt 42, ska den statliga kommissionen endast fastställa överföringsavgifter och eventuella tilläggsavgifter för denna konsumentkategori,

| b) | reglera inköps- och upphandlingsprocessen för el för distributionslicensinnehavare, inbegripet det pris till vilket el ska upphandlas från de producerande företagen eller licensinnehavarna eller från andra källor genom avtal om köp av el för distribution och leverans inom staten,” |
| --- | --- |

b)

reglera inköps- och upphandlingsprocessen för el för distributionslicensinnehavare, inbegripet det pris till vilket el ska upphandlas från de producerande företagen eller licensinnehavarna eller från andra källor genom avtal om köp av el för distribution och leverans inom staten,”

| (162) | Madhya Pradesh Electricity Regulatory Commission fastställde en rabatt för industriförbrukare med företagsinterna kraftverk i sina dekret om tariffer för leveranser i detaljistledet. Rabatten inrättades ursprungligen för en period på fem år från och med räkenskapsåret 2016/2017, men förlängdes till och med räkenskapsåret 2022/2023. Under översynsperioden föreskrevs i dekret FY 2020–21 om tariffer för leveranser i detaljistledet att en rabatt på 2 rupier per enhet ska vara tillämplig på det vanliga priset på extra elenheter som förbrukaren förvärvar från nätet, med förbehåll för en minskning av den elförbrukning som producerats företagsinternt. |
| --- | --- |

(162)

Madhya Pradesh Electricity Regulatory Commission fastställde en rabatt för industriförbrukare med företagsinterna kraftverk i sina dekret om tariffer för leveranser i detaljistledet. Rabatten inrättades ursprungligen för en period på fem år från och med räkenskapsåret 2016/2017, men förlängdes till och med räkenskapsåret 2022/2023. Under översynsperioden föreskrevs i dekret FY 2020–21 om tariffer för leveranser i detaljistledet att en rabatt på 2 rupier per enhet ska vara tillämplig på det vanliga priset på extra elenheter som förbrukaren förvärvar från nätet, med förbehåll för en minskning av den elförbrukning som producerats företagsinternt.

| (163) | I dekreten om tariffer för leveranser i detaljistledet föreskrivs dessutom ytterligare en särskild tariff för en särskild kategori av industriella användare, kallade ”energiintensiva industrier”, som är lägre än den normala tariffen för industriella användare (den nedsatta eltaxan). |
| --- | --- |

(163)

I dekreten om tariffer för leveranser i detaljistledet föreskrivs dessutom ytterligare en särskild tariff för en särskild kategori av industriella användare, kallade ”energiintensiva industrier”, som är lägre än den normala tariffen för industriella användare (den nedsatta eltaxan).

den nedsatta eltaxan

| (164) | Rabatten för företagsinterna kraftverk är tillgänglig för företag i delstaten Madhya Pradesh som helt eller delvis har tillgodosett sin efterfrågan på energi under ett räkenskapsår mellan 2016 och 2020 genom företagsinterna kraftverk och nu säljer sin egen energi till nätet och därefter täcker sin efterfrågan på energi via återköp från nätet. |
| --- | --- |

(164)

Rabatten för företagsinterna kraftverk är tillgänglig för företag i delstaten Madhya Pradesh som helt eller delvis har tillgodosett sin efterfrågan på energi under ett räkenskapsår mellan 2016 och 2020 genom företagsinterna kraftverk och nu säljer sin egen energi till nätet och därefter täcker sin efterfrågan på energi via återköp från nätet.

| (165) | Den nedsatta eltaxan för energiintensiva industrier är endast tillgänglig för företag i delstaten Madhya Pradesh som är verksamma som ministålverk, sådana stålverk med vals-/järnsvampverk inom samma anläggning, elektrokemisk industri/elektrotermisk industri eller ferrolegeringsindustri. |
| --- | --- |

(165)

Den nedsatta eltaxan för energiintensiva industrier är endast tillgänglig för företag i delstaten Madhya Pradesh som är verksamma som ministålverk, sådana stålverk med vals-/järnsvampverk inom samma anläggning, elektrokemisk industri/elektrotermisk industri eller ferrolegeringsindustri.

| (166) | Rabatter och nedsatta eltaxor fastställs av Madhya Pradesh Electricity Regulatory Commission i dess årliga dekret om tariffer för leveranser i detaljistledet. Den helt statsägda nätoperatören Madhya Pradesh Madhya Kshetra Vidyut Vitaran Co. Ltd (en av de fyra offentligt ägda elleverantörerna i staten) tillämpar sedan dessa dekret i sina respektive elfakturor. Förutom företagsinterna kraftverk är inga privata aktörer verksamma på elmarknaden i Madhya Pradesh. |
| --- | --- |

(166)

Rabatter och nedsatta eltaxor fastställs av Madhya Pradesh Electricity Regulatory Commission i dess årliga dekret om tariffer för leveranser i detaljistledet. Den helt statsägda nätoperatören Madhya Pradesh Madhya Kshetra Vidyut Vitaran Co. Ltd (en av de fyra offentligt ägda elleverantörerna i staten) tillämpar sedan dessa dekret i sina respektive elfakturor. Förutom företagsinterna kraftverk är inga privata aktörer verksamma på elmarknaden i Madhya Pradesh.

| (167) | På grund av undersökningsresultatet avseende de system som beskrivs i avsnitten 3.2 och 3.3, som redan bekräftar fortsatt subventionering på en nivå som ligger långt över miniminivån, drog kommissionen slutsatsen att det inte krävdes några ytterligare analyser av de båda systemen (elrabatt och nedsatt eltaxa för vissa industrisektorer) i samband med denna översyn vid giltighetstidens utgång för att fastställa fortsatt subventionering, vilket redan hade fastställts. |
| --- | --- |

(167)

På grund av undersökningsresultatet avseende de system som beskrivs i avsnitten 3.2 och 3.3, som redan bekräftar fortsatt subventionering på en nivå som ligger långt över miniminivån, drog kommissionen slutsatsen att det inte krävdes några ytterligare analyser av de båda systemen (elrabatt och nedsatt eltaxa för vissa industrisektorer) i samband med denna översyn vid giltighetstidens utgång för att fastställa fortsatt subventionering, vilket redan hade fastställts.

| (168) | På grundval av de insamlade dokumenten och med tanke på att tillämpningen av både elrabatten och den nedsatta eltaxan leder till en nedsättning av priset med 50 % jämfört med den normala eltaxan för stora industriella användare i delstaten Madhya Pradesh, kan det inte uteslutas att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren erhöll en betydande förmån enligt dessa system. |
| --- | --- |

(168)

På grundval av de insamlade dokumenten och med tanke på att tillämpningen av både elrabatten och den nedsatta eltaxan leder till en nedsättning av priset med 50 % jämfört med den normala eltaxan för stora industriella användare i delstaten Madhya Pradesh, kan det inte uteslutas att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren erhöll en betydande förmån enligt dessa system.

| (169) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att en undersökning av detta system varken omfattades av tillkännagivandet om inledande eller av de samråd med de indiska myndigheterna som krävdes enligt WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. |
| --- | --- |

(169)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att en undersökning av detta system varken omfattades av tillkännagivandet om inledande eller av de samråd med de indiska myndigheterna som krävdes enligt WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

| (170) | I enlighet med skälen 159 och 160 ansåg kommissionen att systemet omfattades av begäran om översyn och eventuellt utgjorde en fortsättning av det tidigare elsystemet. Kommissionen bekräftade emellertid även den ståndpunkt som beskrivs i skäl 168, nämligen att det vid denna översyn vid giltighetstidens utgång inte är nödvändigt att genomföra en fullständig analys av de två systemen. Därför fastställdes ingen subventionering beträffande dessa system. |
| --- | --- |

(170)

I enlighet med skälen 159 och 160 ansåg kommissionen att systemet omfattades av begäran om översyn och eventuellt utgjorde en fortsättning av det tidigare elsystemet. Kommissionen bekräftade emellertid även den ståndpunkt som beskrivs i skäl 168, nämligen att det vid denna översyn vid giltighetstidens utgång inte är nödvändigt att genomföra en fullständig analys av de två systemen. Därför fastställdes ingen subventionering beträffande dessa system.

3.5   De utjämningsbara subventionernas storlek

De utjämningsbara subventionernas storlek

| (171) | De utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, uppgick till följande för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren:












  System | Tullrestitutionssystemet | Förhandstillstånd | Systemet med varuexport från Indien | RODTEP | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror | Systemet för utjämning av räntor | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG (%) | 1,27 | 1,66 | 0,87 | 0,59 | 0,31 | 0,71 | 5,41 |

(171)

De utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, uppgick till följande för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren:

System

Tullrestitutionssystemet

Förhandstillstånd

Systemet med varuexport från Indien

RODTEP

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

Systemet för utjämning av räntor

Totalt

HEG (%)

1,27

1,66

0,87

0,59

0,31

0,71

5,41

| (172) | Det totala subventionsbeloppet överstiger det försumbara tröskelvärde som anges i artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(172)

Det totala subventionsbeloppet överstiger det försumbara tröskelvärde som anges i artikel 14.5 i grundförordningen.

3.6   Slutsatser om sannolikheten för fortsatt subventionering

Slutsatser om sannolikheten för fortsatt subventionering

| (173) | Det fastslogs att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fortsatte att gynnas av utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna under översynsperioden. Det fastställdes att subventioneringen även fortsatte på landsnivå, eftersom de flesta system är tillgängliga i hela landet för exportörer av grafitelektrodsystem. |
| --- | --- |

(173)

Det fastslogs att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fortsatte att gynnas av utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna under översynsperioden. Det fastställdes att subventioneringen även fortsatte på landsnivå, eftersom de flesta system är tillgängliga i hela landet för exportörer av grafitelektrodsystem.

| (174) | De utjämningsbara subventionssystemen ger återkommande förmåner, och det finns inga tecken på att systemen kommer att fasas ut inom överskådlig framtid eller att HEG skulle sluta erhålla förmåner från dessa system. Tvärtom förnyades de nationella skatterelaterade systemen under översynsperioden inom ramen för utrikeshandelspolitiken 2015–2020, som kommer att gälla fram till mars 2023. Dessutom erinras det om att tillämpningen av utrikeshandelspolitiken 2015–2020 har förlängts flera gånger, vilket tyder på att uppföljningen av utrikeshandelspolitiken sannolikt kommer att medföra fortsatt subventionering. Varje exportör är vidare berättigad till subventioner från flera av subventionssystemen. Det enda undantaget gäller systemet med varuexport från Indien, som löpte ut i januari 2021. Detta system har emellertid ersatts av ett liknande system, RODTEP, från vilket företaget erhöll förmåner, såsom framhålls i avsnitt 3.2.5 ovan. |
| --- | --- |

(174)

De utjämningsbara subventionssystemen ger återkommande förmåner, och det finns inga tecken på att systemen kommer att fasas ut inom överskådlig framtid eller att HEG skulle sluta erhålla förmåner från dessa system. Tvärtom förnyades de nationella skatterelaterade systemen under översynsperioden inom ramen för utrikeshandelspolitiken 2015–2020, som kommer att gälla fram till mars 2023. Dessutom erinras det om att tillämpningen av utrikeshandelspolitiken 2015–2020 har förlängts flera gånger, vilket tyder på att uppföljningen av utrikeshandelspolitiken sannolikt kommer att medföra fortsatt subventionering. Varje exportör är vidare berättigad till subventioner från flera av subventionssystemen. Det enda undantaget gäller systemet med varuexport från Indien, som löpte ut i januari 2021. Detta system har emellertid ersatts av ett liknande system, RODTEP, från vilket företaget erhöll förmåner, såsom framhålls i avsnitt 3.2.5 ovan.

| (175) | På samma sätt fann kommissionen att den förmånliga finansieringen inom ramen för systemet för ränteutjämning har förlängts åtminstone till 2024. |
| --- | --- |

(175)

På samma sätt fann kommissionen att den förmånliga finansieringen inom ramen för systemet för ränteutjämning har förlängts åtminstone till 2024.

| (176) | Undersökningen visade även att den indiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden under översynsperioden och att den bibehöll sina kvantiteter och marknadsandelar på samma sätt som vid de två senaste översynerna. Analysen av produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, exportvolymer och priser från Indien till övriga tredjelandsmarknader, gällande åtgärder i övriga tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft i skälen 250–270 visar också att det är sannolikt att den subventionerade exporten skulle öka dess redan betydande närvaro på unionsmarknaden ytterligare om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(176)

Undersökningen visade även att den indiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden under översynsperioden och att den bibehöll sina kvantiteter och marknadsandelar på samma sätt som vid de två senaste översynerna. Analysen av produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, exportvolymer och priser från Indien till övriga tredjelandsmarknader, gällande åtgärder i övriga tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft i skälen 250–270 visar också att det är sannolikt att den subventionerade exporten skulle öka dess redan betydande närvaro på unionsmarknaden ytterligare om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (177) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 18.3 i grundförordningen ansåg kommissionen att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(177)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 18.3 i grundförordningen ansåg kommissionen att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (178) | Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(178)

Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (179) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till 219 330 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifterna från de tillverkare som inte ingick i urvalet och de sökande (19). Såsom anges i skäl 15 svarade de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 61 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(179)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till 219 330 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifterna från de tillverkare som inte ingick i urvalet och de sökande (19). Såsom anges i skäl 15 svarade de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 61 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

19

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (180) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrins produktion för unionsmarknaden och importvolymerna enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrins produktion för unionsmarknaden och importvolymerna enligt uppgifter från Eurostat.

| (181) | Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (ton)
   (20) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 152 612 | 120 169 | 99 873 | 137 279 |
| Index | 100 | 79 | 65 | 90 |
| Källa: | Eurostat, uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena. |

(181)

Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (ton)
   (20)

Förbrukning i unionen (ton)

20

2018

2019

2020

Översynsperiod

Total förbrukning i unionen

152 612

120 169

99 873

137 279

Index

Index

100

100

79

79

65

65

90

90

Källa:

Källa:

Eurostat, uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena.

| (182) | Unionens förbrukning av grafitelektrodsystem minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Under 2018 noterades en hög förbrukning som drevs på av en hög efterfrågan från EU:s stålindustri, som höll på att återhämta sig från stålkrisen. I en situation med plötsliga prisökningar på grafitelektrodsystem byggde ståltillverkare dessutom upp lager av grafitelektrodsystem, eftersom de förväntade sig ytterligare ökningar. |
| --- | --- |

(182)

Unionens förbrukning av grafitelektrodsystem minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Under 2018 noterades en hög förbrukning som drevs på av en hög efterfrågan från EU:s stålindustri, som höll på att återhämta sig från stålkrisen. I en situation med plötsliga prisökningar på grafitelektrodsystem byggde ståltillverkare dessutom upp lager av grafitelektrodsystem, eftersom de förväntade sig ytterligare ökningar.

| (183) | Under 2019 minskade tillverkningen av stål i elektriska ljusbågsugnar jämfört med 2018 (med 6,6 % enligt siffror från Eurofer). Följaktligen minskade efterfrågan på grafitelektrodsystem. Eftersom priset på grafitelektrodsystem sjönk betydligt var det inte längre nödvändigt för industrin i senare led i förädlingskedjan att bygga upp lager, eftersom användarna inte längre oroade sig för en ytterligare prisökning. Som en följd av detta började ståltillverkarna minska sina lager av grafitelektrodsystem. Dessutom sjönk efterfrågan ytterligare – men denna gång tillfälligt under 2020, efter covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

(183)

Under 2019 minskade tillverkningen av stål i elektriska ljusbågsugnar jämfört med 2018 (med 6,6 % enligt siffror från Eurofer). Följaktligen minskade efterfrågan på grafitelektrodsystem. Eftersom priset på grafitelektrodsystem sjönk betydligt var det inte längre nödvändigt för industrin i senare led i förädlingskedjan att bygga upp lager, eftersom användarna inte längre oroade sig för en ytterligare prisökning. Som en följd av detta började ståltillverkarna minska sina lager av grafitelektrodsystem. Dessutom sjönk efterfrågan ytterligare – men denna gång tillfälligt under 2020, efter covid-19-utbrottet.

4.3   Import från Indien

Import från Indien

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från Indien

Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (184) | Såsom anges i skäl 180 fastställde kommissionen importvolymen från Indien på grundval av statistik från Eurostat. Marknadsandelen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 181. |
| --- | --- |

(184)

Såsom anges i skäl 180 fastställde kommissionen importvolymen från Indien på grundval av statistik från Eurostat. Marknadsandelen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen såsom anges i skäl 181.

| (185) | Importen från Indien utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien (ton) | 5 802 | 3 369 | 2 154 | 6 540 |
| Index | 100 | 58 | 37 | 113 |
| Marknadsandel (%) | 4 | 3 | 2 | 5 |
| Index | 100 | 74 | 57 | 125 |
| Källa: | Eurostat och databasen enligt artikel 14.6 |

(185)

Importen från Indien utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (ton) och marknadsandel

Importvolym (ton) och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Importvolym från Indien (ton)

5 802

3 369

2 154

6 540

Index

Index

100

100

58

58

37

37

113

113

Marknadsandel (%)

4

3

2

5

Index

Index

100

100

74

74

57

57

125

125

Källa:

Källa:

Eurostat och databasen enligt artikel 14.6

| (186) | Importen av den produkt som översynen gäller från det berörda landet minskade 2019 och 2020, till följd av den minskade förbrukningen i EU, och återhämtade sig under översynsperioden. Totalt sett ökade importvolymen under skadeundersökningsperioden från 5 802 ton 2018 till 6 540 ton under översynsperioden, dvs. med 13 %. Importen av grafitelektrodsystem från Indien utgjorde omkring 16 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 5 %. |
| --- | --- |

(186)

Importen av den produkt som översynen gäller från det berörda landet minskade 2019 och 2020, till följd av den minskade förbrukningen i EU, och återhämtade sig under översynsperioden. Totalt sett ökade importvolymen under skadeundersökningsperioden från 5 802 ton 2018 till 6 540 ton under översynsperioden, dvs. med 13 %. Importen av grafitelektrodsystem från Indien utgjorde omkring 16 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 5 %.

| (187) | Sammantaget ökade importen från Indien och dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots att förbrukningen i unionen minskade fortsatte volymen av dumpad och subventionerad import från Indien att öka under skadeundersökningsperioden (med 13 %), medan unionsindustrins försäljning minskade. |
| --- | --- |

(187)

Sammantaget ökade importen från Indien och dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots att förbrukningen i unionen minskade fortsatte volymen av dumpad och subventionerad import från Indien att öka under skadeundersökningsperioden (med 13 %), medan unionsindustrins försäljning minskade.

4.3.2   Priser på importen från Indien och prisunderskridande

Priser på importen från Indien och prisunderskridande

| (188) | De genomsnittliga priserna för importen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Indien | 13 756 | 10 211 | 4 120 | 2 747 |
| Index | 100 | 74 | 30 | 20 |
| Källa: | Eurostat. |

(188)

De genomsnittliga priserna för importen från Indien utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Importpriser från Indien

13 756

10 211

4 120

2 747

Index

Index

100

100

74

74

30

30

20

20

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (189) | Det genomsnittliga importpriset (21) på grafitelektrodsystem från Indien sjönk med 80 % under hela skadeundersökningsperioden, från 13 756 euro/ton 2018 till 2 747 euro/ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(189)

Det genomsnittliga importpriset (21) på grafitelektrodsystem från Indien sjönk med 80 % under hela skadeundersökningsperioden, från 13 756 euro/ton 2018 till 2 747 euro/ton under översynsperioden.

21

| (190) | På grund av den stora globala efterfrågan på grafitelektrodsystem översteg de indiska priserna unionsindustrins priser under första halvan av skadeundersökningsperioden, men sjönk sedan med 60 % mellan 2018 och 2020 och förblev genomgående lägre än unionspriserna under 2020 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(190)

På grund av den stora globala efterfrågan på grafitelektrodsystem översteg de indiska priserna unionsindustrins priser under första halvan av skadeundersökningsperioden, men sjönk sedan med 60 % mellan 2018 och 2020 och förblev genomgående lägre än unionspriserna under 2020 och översynsperioden.

| (191) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(191)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga importpriser för den produkt som översynen gäller från Indien från den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren, fastställda till cif-nivån, exklusive antidumpnings- och utjämningstullarna, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. I avsaknad av annan information uppskattades dessa kostnader till 1 % av cif-värdet. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga importpriser för den produkt som översynen gäller från Indien från den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren, fastställda till cif-nivån, exklusive antidumpnings- och utjämningstullarna, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. I avsaknad av annan information uppskattades dessa kostnader till 1 % av cif-värdet.

| (192) | Resultatet blev en prisunderskridningsmarginal på 41,1 %. |
| --- | --- |

(192)

Resultatet blev en prisunderskridningsmarginal på 41,1 %.

| (193) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att den prisunderskridandemarginal som kommissionen beräknat inte är representativ, eftersom den inte baseras på faktiska marknadspriser i unionen. De indiska myndigheterna anser att den försäljning som härstammar från GrafTech Iberica och gjordes inom ramen för långfristiga avtal har medfört ett försäljningspris som är artificiellt högt och inte är vägledande för marknadspriset på grafitelektrodsystem i unionen. |
| --- | --- |

(193)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att den prisunderskridandemarginal som kommissionen beräknat inte är representativ, eftersom den inte baseras på faktiska marknadspriser i unionen. De indiska myndigheterna anser att den försäljning som härstammar från GrafTech Iberica och gjordes inom ramen för långfristiga avtal har medfört ett försäljningspris som är artificiellt högt och inte är vägledande för marknadspriset på grafitelektrodsystem i unionen.

| (194) | Kommissionen håller inte med om denna bedömning. Långfristiga avtal utgör inte någon ovanlig affärspraxis, utan ett affärsbeslut där en kund accepterar att binda sig till en viss prisnivå i utbyte mot försörjningstrygghet. Då långfristiga avtal användes vid handel på den relevanta marknaden medför det faktum att dessa har inkluderats i urvalet inte urvalet inte skulle vara representativt. Dessutom omfattades endast en del av GrafTechs försäljning av långfristiga avtal, medan försäljningen för de andra två unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden inte omfattades av liknande långfristiga avtal. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtal som GrafTech Iberica använde inte får någon större påverkan på beräkningen av prisunderskridandet, eftersom de var representativa för en del av marknaden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen håller inte med om denna bedömning. Långfristiga avtal utgör inte någon ovanlig affärspraxis, utan ett affärsbeslut där en kund accepterar att binda sig till en viss prisnivå i utbyte mot försörjningstrygghet. Då långfristiga avtal användes vid handel på den relevanta marknaden medför det faktum att dessa har inkluderats i urvalet inte urvalet inte skulle vara representativt. Dessutom omfattades endast en del av GrafTechs försäljning av långfristiga avtal, medan försäljningen för de andra två unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden inte omfattades av liknande långfristiga avtal. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtal som GrafTech Iberica använde inte får någon större påverkan på beräkningen av prisunderskridandet, eftersom de var representativa för en del av marknaden. Påståendet avvisades därför.

4.3.3   Import från andra tredjeländer än Indien

Import från andra tredjeländer än Indien

| (195) | Importen av den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer kom huvudsakligen från Kina, Mexiko och Ryssland. |
| --- | --- |

(195)

Importen av den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer kom huvudsakligen från Kina, Mexiko och Ryssland.

| (196) | Importvolymen från övriga tredjeländer, samt marknadsandelen och pristendenserna, utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Import från andra tredjeländer än Indien











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | 22 054 | 19 284 | 20 074 | 26 065 |
| Index | 100 | 87 | 91 | 118 |
| Marknadsandel (%) | 14 | 16 | 20 | 19 |
| Index | 100 | 111 | 139 | 131 |
| Genomsnittligt pris | 10 875 | 5 253 | 2 337 | 2 614 |
| Index | 100 | 48 | 21 | 24 |
| Ryssland | Volym (ton) | 1 076 | 3 229 | 780 | 3 371 |
| Index | 100 | 300 | 72 | 313 |
| Marknadsandel (%) | 1 | 3 | 1 | 2 |
| Index | 100 | 381 | 111 | 348 |
| Genomsnittligt pris | 9 623 | 5 771 | 4 898 | 2 851 |
| Index | 100 | 60 | 51 | 30 |
| Mexiko | Volym (ton) | 1 374 | 12 | 896 | 1 437 |
| Index | 100 | 1 | 65 | 105 |
| Marknadsandel (%) | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Index | 100 | 1 | 100 | 116 |
| Genomsnittligt pris | 2 530 | 3 264 | 3 976 | 3 435 |
| Index | 100 | 129 | 157 | 136 |
| Övriga världen | Volym (ton) | 4 482 | 2 471 | 2 616 | 3 621 |
| Index | 100 | 55 | 58 | 81 |
| Marknadsandel (%) | 3 | 2 | 3 | 3 |
| Index | 100 | 70 | 89 | 90 |
| Genomsnittligt pris | 8 253 | 10 648 | 5 737 | 3 979 |
| Index | 100 | 129 | 70 | 48 |
| Totalt tredjeländer undantaget Indien | Volym (ton) | 28 987 | 24 996 | 24 366 | 34 494 |
| Index | 100 | 86 | 84 | 119 |
| Marknadsandel (%) | 19 | 21 | 24 | 25 |
| Index | 100 | 110 | 128 | 132 |
| Genomsnittligt pris | 10 027 | 5 852 | 2 844 | 2 814 |
| Index | 100 | 58 | 28 | 28 |
| Källa: | Eurostat. |

(196)

Importvolymen från övriga tredjeländer, samt marknadsandelen och pristendenserna, utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Import från andra tredjeländer än Indien

Import från andra tredjeländer än Indien

Land

2018

2019

2020

Översynsperiod

Kina

Volym (ton)

22 054

19 284

20 074

26 065

Index

Index

100

100

87

87

91

91

118

118

Marknadsandel (%)

14

16

20

19

Index

Index

100

100

111

111

139

139

131

131

Genomsnittligt pris

10 875

5 253

2 337

2 614

Index

Index

100

100

48

48

21

21

24

24

Ryssland

Volym (ton)

1 076

3 229

780

3 371

Index

Index

100

100

300

300

72

72

313

313

Marknadsandel (%)

1

3

1

2

Index

Index

100

100

381

381

111

111

348

348

Genomsnittligt pris

9 623

5 771

4 898

2 851

Index

Index

100

100

60

60

51

51

30

30

Mexiko

Volym (ton)

1 374

12

896

1 437

Index

Index

100

100

1

1

65

65

105

105

Marknadsandel (%)

1

0

1

1

Index

Index

100

100

1

1

100

100

116

116

Genomsnittligt pris

2 530

3 264

3 976

3 435

Index

Index

100

100

129

129

157

157

136

136

Övriga världen

Volym (ton)

4 482

2 471

2 616

3 621

Index

Index

100

100

55

55

58

58

81

81

Marknadsandel (%)

3

2

3

3

Index

Index

100

100

70

70

89

89

90

90

Genomsnittligt pris

8 253

10 648

5 737

3 979

Index

Index

100

100

129

129

70

70

48

48

Totalt tredjeländer undantaget Indien

Volym (ton)

28 987

24 996

24 366

34 494

Index

Index

100

100

86

86

84

84

119

119

Marknadsandel (%)

19

21

24

25

Index

Index

100

100

110

110

128

128

132

132

Genomsnittligt pris

10 027

5 852

2 844

2 814

Index

Index

100

100

58

58

28

28

28

28

Källa:

Källa:

Eurostat.

| (197) | Inverkan av import från övriga tredjeländer har analyserats, eftersom den utgjorde omkring 84 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden. Trots den minskade förbrukningen ökade importvolymen från övriga tredjeländer med 19 %, från nästan 29 000 ton 2018 till omkring 35 000 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(197)

Inverkan av import från övriga tredjeländer har analyserats, eftersom den utgjorde omkring 84 % av den totala importen av grafitelektrodsystem till unionen under översynsperioden. Trots den minskade förbrukningen ökade importvolymen från övriga tredjeländer med 19 %, från nästan 29 000 ton 2018 till omkring 35 000 ton under översynsperioden.

| (198) | Importen från tredjeländer följde delvis den minskade förbrukningen 2019 och 2020, men återhämtade sig snabbt och nådde den högsta nivån under översynsperioden, med en ökning på 19 % jämfört med 2018. Det genomsnittliga priset på import från övriga tredjeländer följde den globala trenden och minskade med 72 % mellan 2018 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(198)

Importen från tredjeländer följde delvis den minskade förbrukningen 2019 och 2020, men återhämtade sig snabbt och nådde den högsta nivån under översynsperioden, med en ökning på 19 % jämfört med 2018. Det genomsnittliga priset på import från övriga tredjeländer följde den globala trenden och minskade med 72 % mellan 2018 och översynsperioden.

| (199) | Den största andelen av denna import under översynsperioden, 76 %, utgjordes av import från Kina. Importvolymen från övriga tredjeländer utom Kina och Indien ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Importvolymen av grafitelektrodsystem från Indien ökade från 5 800 ton 2018 till 6 500 ton under översynsperioden, medan den från Kina ökade från 22 054 ton 2018 till 26 065 ton under översynsperioden, med en ökning av marknadsandelen på 25 %, respektive 31 %. |
| --- | --- |

(199)

Den största andelen av denna import under översynsperioden, 76 %, utgjordes av import från Kina. Importvolymen från övriga tredjeländer utom Kina och Indien ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Importvolymen av grafitelektrodsystem från Indien ökade från 5 800 ton 2018 till 6 500 ton under översynsperioden, medan den från Kina ökade från 22 054 ton 2018 till 26 065 ton under översynsperioden, med en ökning av marknadsandelen på 25 %, respektive 31 %.

| (200) | Under samma period var importpriserna från Kina lägre än både de indiska exportörernas priser och unionstillverkarnas priser (utom 2018). |
| --- | --- |

(200)

Under samma period var importpriserna från Kina lägre än både de indiska exportörernas priser och unionstillverkarnas priser (utom 2018).

| (201) | Den 7 april 2022 (22) införde kommissionen dessutom antidumpningstullar på import av grafitelektrodsystem från Kina (mellan 23 % och 74,9 %) (23). |
| --- | --- |

(201)

Den 7 april 2022 (22) införde kommissionen dessutom antidumpningstullar på import av grafitelektrodsystem från Kina (mellan 23 % och 74,9 %) (23).

22

23

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (202) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(202)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (203) | Som nämns i skäl 15 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(203)

Som nämns i skäl 15 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (204) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på antidumpningsfrågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet samt makroekonomiska uppgifter från de tillverkare som inte ingick i urvalet och sökandena, vilka dubbelkontrollerades mot uppgifterna i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(204)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på antidumpningsfrågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet samt makroekonomiska uppgifter från de tillverkare som inte ingick i urvalet och sökandena, vilka dubbelkontrollerades mot uppgifterna i begäran om översyn. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (205) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(205)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (206) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(206)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (207) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 251 009 | 219 744 | 164 413 | 219 330 |
| Index | 100 | 88 | 66 | 87 |
| Produktionskapacitet (ton) | 283 500 | 294 900 | 294 900 | 285 235 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 89 | 75 | 56 | 77 |
| Index | 100 | 84 | 63 | 87 |
| Källa: | Uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena. |

(207)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Översynsperiod

Produktionsvolym (ton)

251 009

219 744

164 413

219 330

Index

Index

100

100

88

88

66

66

87

87

Produktionskapacitet (ton)

283 500

294 900

294 900

285 235

Index

Index

100

100

104

104

104

104

101

101

Kapacitetsutnyttjande (%)

89

75

56

77

Index

Index

100

100

84

84

63

63

87

87

Källa:

Källa:

Uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet, uppgifter från sökandena.

| (208) | Till följd av den minskade förbrukningen sjönk unionsindustrins produktionsvolym med 34 % mellan 2018 och 2020, och återhämtade sig delvis under översynsperioden, men låg kvar under 2018 års nivå. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(208)

Till följd av den minskade förbrukningen sjönk unionsindustrins produktionsvolym med 34 % mellan 2018 och 2020, och återhämtade sig delvis under översynsperioden, men låg kvar under 2018 års nivå. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 13 % under skadeundersökningsperioden.

| (209) | Minskningen av produktionsvolymen beror på den minskade förbrukningen i kombination med unionsindustrins minskade försäljningsvolym, såsom förklaras i skäl 211. |
| --- | --- |

(209)

Minskningen av produktionsvolymen beror på den minskade förbrukningen i kombination med unionsindustrins minskade försäljningsvolym, såsom förklaras i skäl 211.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (210) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 117 824 | 91 804 | 73 352 | 96 245 |
| Index | 100 | 78 | 62 | 82 |
| Marknadsandel (%) | 77 | 76 | 73 | 70 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 91 |
| Källa: | Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet. |

(210)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

117 824

91 804

73 352

96 245

Index

Index

100

100

78

78

62

62

82

82

Marknadsandel (%)

77

76

73

70

Index

Index

100

100

99

99

95

95

91

91

Källa:

Källa:

Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet.

| (211) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade stadigt fram till 2020 (med 38 %) och återhämtade sig endast delvis under översynsperioden. Denna ökning överensstämde dock inte med den liknande utvecklingen av förbrukningen i unionen, vilket totalt sett medförde en förlust av unionsindustrins marknadsandel från 77 % 2018 till 70 % under översynsperioden (minus 9 %), medan marknadsandelen för importen från Indien ökade med 25 % under samma period. |
| --- | --- |

(211)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade stadigt fram till 2020 (med 38 %) och återhämtade sig endast delvis under översynsperioden. Denna ökning överensstämde dock inte med den liknande utvecklingen av förbrukningen i unionen, vilket totalt sett medförde en förlust av unionsindustrins marknadsandel från 77 % 2018 till 70 % under översynsperioden (minus 9 %), medan marknadsandelen för importen från Indien ökade med 25 % under samma period.

| (212) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen av grafitelektrodsystem i EU med 10 %. Denna minskning av förbrukningen på 15 000 ton drabbade endast unionsindustrin, som förlorade 21 000 ton av försäljningen. Under samma period fortsatte volymen dumpad import från Indien, Kina och övriga tredjeländer att öka under skadeundersökningsperioden, med 13 %, 18 % respektive 19 %. |
| --- | --- |

(212)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen av grafitelektrodsystem i EU med 10 %. Denna minskning av förbrukningen på 15 000 ton drabbade endast unionsindustrin, som förlorade 21 000 ton av försäljningen. Under samma period fortsatte volymen dumpad import från Indien, Kina och övriga tredjeländer att öka under skadeundersökningsperioden, med 13 %, 18 % respektive 19 %.

4.4.2.3   Tillväxt

| (213) | Såsom förklaras ovan förlorade unionsindustrin en försäljningsvolym på 21 000 ton under skadeundersökningsperioden, medan importen ökade med mer än 6 200 ton. Detta ledde till att unionsindustrin förlorade marknadsandelar på 9 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin hade således ingen tillväxt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(213)

Såsom förklaras ovan förlorade unionsindustrin en försäljningsvolym på 21 000 ton under skadeundersökningsperioden, medan importen ökade med mer än 6 200 ton. Detta ledde till att unionsindustrin förlorade marknadsandelar på 9 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin hade således ingen tillväxt under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (214) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 1 165 | 1 148 | 1 102 | 1 143 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 98 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 215 | 191 | 149 | 192 |
| Index | 100 | 89 | 69 | 89 |
| Källa: | Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet. |

(214)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

1 165

1 148

1 102

1 143

Index

Index

100

100

99

99

95

95

98

98

Produktivitet (enhet/anställd)

215

191

149

192

Index

Index

100

100

89

89

69

69

89

89

Källa:

Källa:

Uppgifter från sökandena och uppgifter från unionstillverkare i och utanför urvalet.

| (215) | Antalet anställda i unionsindustrin låg kvar på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden (minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden). Med hänsyn till den minskade tillverkningen som förklaras i avsnitt 4.4.2.1 följde därför produktiviteten för arbetskraften inom unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd, samma utveckling och sjönk med 11 % under samma period. |
| --- | --- |

(215)

Antalet anställda i unionsindustrin låg kvar på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden (minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden). Med hänsyn till den minskade tillverkningen som förklaras i avsnitt 4.4.2.1 följde därför produktiviteten för arbetskraften inom unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd, samma utveckling och sjönk med 11 % under samma period.

4.4.2.5   Subventionsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare subventionering

| (216) | I skäl 177 drog kommissionen slutsatsen att indisk import fortsatte att komma in på unionens marknad till subventionerade priser under översynsperioden. Kommissionen fann även bevisning för att subventioneringen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(216)

I skäl 177 drog kommissionen slutsatsen att indisk import fortsatte att komma in på unionens marknad till subventionerade priser under översynsperioden. Kommissionen fann även bevisning för att subventioneringen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla.

| (217) | Trots de utjämningsåtgärder som har varit i kraft sedan 2009 har unionsindustrin förlorat en betydande försäljningsvolym, vilket återspeglas i en förlust av marknadsandelar på 9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Det har inte kunnat konstateras någon full återhämtning från tidigare subventionering varför unionsindustrin förblir sårbar för de mycket skadliga verkningarna av eventuell subventionerad import på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(217)

Trots de utjämningsåtgärder som har varit i kraft sedan 2009 har unionsindustrin förlorat en betydande försäljningsvolym, vilket återspeglas i en förlust av marknadsandelar på 9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Det har inte kunnat konstateras någon full återhämtning från tidigare subventionering varför unionsindustrin förblir sårbar för de mycket skadliga verkningarna av eventuell subventionerad import på unionsmarknaden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (218) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 8 483 | 9 578 | 5 870 | 4 682 |
| Index | 100 | 113 | 69 | 55 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 3 696 | 4 685 | 4 864 | 3 556 |
| Index | 100 | 127 | 132 | 96 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet |

(218)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

8 483

9 578

5 870

4 682

Index

Index

100

100

113

113

69

69

55

55

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

3 696

4 685

4 864

3 556

Index

Index

100

100

127

127

132

132

96

96

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet

| (219) | Försäljningspriserna ökade med 13 % mellan 2018 och 2019, innan de minskade kraftigt under 2020 och under översynsperioden till en nivå som var 45 % lägre än 2018. |
| --- | --- |

(219)

Försäljningspriserna ökade med 13 % mellan 2018 och 2019, innan de minskade kraftigt under 2020 och under översynsperioden till en nivå som var 45 % lägre än 2018.

| (220) | Produktionskostnaden ökade, nådde sin högsta nivå 2020 och började minska under översynsperioden. Denna utveckling beror på den betydande prisökningen på den huvudsakliga råvaran, dvs. nålkoks. Priset på nålkoks ökade stadigt och kraftigt fram till 2019 på grund av den ökade efterfrågan från industrin för litiumjonbatterier och började minska först 2020. |
| --- | --- |

(220)

Produktionskostnaden ökade, nådde sin högsta nivå 2020 och började minska under översynsperioden. Denna utveckling beror på den betydande prisökningen på den huvudsakliga råvaran, dvs. nålkoks. Priset på nålkoks ökade stadigt och kraftigt fram till 2019 på grund av den ökade efterfrågan från industrin för litiumjonbatterier och började minska först 2020.

| (221) | Med beaktande av unionsindustrins försäljningspriser noterade kommissionen att en del av unionstillverkningen (särskilt GrafTech Ibericas och GrafTech Frances tillverkning) som stod för omkring 50 % av unionens totala försäljning och tillverkning till viss del tillfälligt var skyddad från direkt konkurrens på marknaden, medan den andra delen (de två andra unionstillverkarna som ingick i urvalet) var direkt utsatt för den dumpade indiska importen. |
| --- | --- |

(221)

Med beaktande av unionsindustrins försäljningspriser noterade kommissionen att en del av unionstillverkningen (särskilt GrafTech Ibericas och GrafTech Frances tillverkning) som stod för omkring 50 % av unionens totala försäljning och tillverkning till viss del tillfälligt var skyddad från direkt konkurrens på marknaden, medan den andra delen (de två andra unionstillverkarna som ingick i urvalet) var direkt utsatt för den dumpade indiska importen.

| (222) | Denna situation berodde på att det fanns långfristiga avtal som täckte den försäljning av grafitelektrodsystem som härstammade från GrafTech Iberica. Dessa långfristiga avtal hade ingåtts efter en period med ovanligt höga priser under åren 2017–2018. Dessa avtal var inköpsavtal av ”take or pay”-typ, med en garanterad leveransnivå till ett fast pris och där köparen åtog sig att köpa de avtalade volymerna till ett förutbestämt och fast pris, med förbehåll för olika avtalsenliga rättigheter och skyldigheter. Giltighetstiden för dessa avtal var tre till fem år. Det framgick att en mycket stor del av försäljningen som härstammar från GrafTech Iberica under översynsperioden ägde rum inom ramen för dessa långfristiga avtal. Undersökningen visade inte att någon annan unionstillverkare omfattades av liknande långfristiga avtal under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av de långfristiga avtalens begränsade varaktighet noterade kommissionen att deras effekt är av övergående karaktär. |
| --- | --- |

(222)

Denna situation berodde på att det fanns långfristiga avtal som täckte den försäljning av grafitelektrodsystem som härstammade från GrafTech Iberica. Dessa långfristiga avtal hade ingåtts efter en period med ovanligt höga priser under åren 2017–2018. Dessa avtal var inköpsavtal av ”take or pay”-typ, med en garanterad leveransnivå till ett fast pris och där köparen åtog sig att köpa de avtalade volymerna till ett förutbestämt och fast pris, med förbehåll för olika avtalsenliga rättigheter och skyldigheter. Giltighetstiden för dessa avtal var tre till fem år. Det framgick att en mycket stor del av försäljningen som härstammar från GrafTech Iberica under översynsperioden ägde rum inom ramen för dessa långfristiga avtal. Undersökningen visade inte att någon annan unionstillverkare omfattades av liknande långfristiga avtal under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av de långfristiga avtalens begränsade varaktighet noterade kommissionen att deras effekt är av övergående karaktär.

| (223) | Dessa långfristiga avtal härrör från perioden med hög prisvolatilitet under åren 2017–2018 som sträckte sig fram till 2019. Under dessa år ökade de globala priserna på grafitelektroder betydligt. Detta berodde på många faktorer, däribland ökad global efterfrågan. Unionsindustrin uppgav att den främsta orsaken till den ökade efterfrågan var den globala förändringen inom stålindustrin, där masugnar ersätts med elektriska ljusbågsugnar med grafitelektroder. Såsom förklaras i skäl 220 var dessutom den nya konkurrensen om nålkoks (den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av grafitelektroder) med litiumjonbatteriindustrin drivande för ökningen av råvarukostnaderna som bidrog till prisvolatiliteten. För att lösa detta problem med prisvolatilitet ingicks långfristiga avtal om leverans av den produkt som översynen gäller från GrafTech Iberica med en löptid på mellan tre och fem år. Tanken var att erhålla stabilare priser i utbyte mot ett stabilt utbud, vilket kunderna efterfrågade. |
| --- | --- |

(223)

Dessa långfristiga avtal härrör från perioden med hög prisvolatilitet under åren 2017–2018 som sträckte sig fram till 2019. Under dessa år ökade de globala priserna på grafitelektroder betydligt. Detta berodde på många faktorer, däribland ökad global efterfrågan. Unionsindustrin uppgav att den främsta orsaken till den ökade efterfrågan var den globala förändringen inom stålindustrin, där masugnar ersätts med elektriska ljusbågsugnar med grafitelektroder. Såsom förklaras i skäl 220 var dessutom den nya konkurrensen om nålkoks (den huvudsakliga råvaran vid tillverkningen av grafitelektroder) med litiumjonbatteriindustrin drivande för ökningen av råvarukostnaderna som bidrog till prisvolatiliteten. För att lösa detta problem med prisvolatilitet ingicks långfristiga avtal om leverans av den produkt som översynen gäller från GrafTech Iberica med en löptid på mellan tre och fem år. Tanken var att erhålla stabilare priser i utbyte mot ett stabilt utbud, vilket kunderna efterfrågade.

| (224) | Tack vare de långfristiga avtalen kunde försäljningen från GrafTech Iberica därför äga rum på en stabil prisnivå ([25–50] % över det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen) under översynsperioden, trots den allmänna prisnedgången för resten av unionsindustrin som inte omfattades av långfristiga avtal. På grundval av tillgängliga uppgifter, såsom försäljningsvolymer av den produkt som översynen gäller som inte omfattades av långfristiga avtal och inte härstammade från GrafTech Iberica samt försäljningen från de två andra unionstillverkarna som ingår i urvalet, uppskattade kommissionen att det genomsnittliga priset på marknaden som inte omfattades av långfristiga avtal var omkring [25–50] % lägre än det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen på hela marknaden. Det genomsnittliga försäljningspriset i unionen under översynsperioden återspeglar därför inte på ett korrekt sätt konkurrensläget på unionsmarknaden, som i hög grad påverkades av lågprisimport och dumpad import både från Indien och Kina. |
| --- | --- |

(224)

Tack vare de långfristiga avtalen kunde försäljningen från GrafTech Iberica därför äga rum på en stabil prisnivå ([25–50] % över det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen) under översynsperioden, trots den allmänna prisnedgången för resten av unionsindustrin som inte omfattades av långfristiga avtal. På grundval av tillgängliga uppgifter, såsom försäljningsvolymer av den produkt som översynen gäller som inte omfattades av långfristiga avtal och inte härstammade från GrafTech Iberica samt försäljningen från de två andra unionstillverkarna som ingår i urvalet, uppskattade kommissionen att det genomsnittliga priset på marknaden som inte omfattades av långfristiga avtal var omkring [25–50] % lägre än det genomsnittliga försäljningspriset per enhet i unionen på hela marknaden. Det genomsnittliga försäljningspriset i unionen under översynsperioden återspeglar därför inte på ett korrekt sätt konkurrensläget på unionsmarknaden, som i hög grad påverkades av lågprisimport och dumpad import både från Indien och Kina.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (225) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 91 856 | 87 714 | 84 993 | 87 519 |
| Index | 100 | 95 | 93 | 95 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet |

(225)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

91 856

87 714

84 993

87 519

Index

Index

100

100

95

95

93

93

95

95

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet

| (226) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade något under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 5 %. Denna utveckling var främst ett resultat av den begränsade minskningen av sysselsättningstalen (se skäl 215). |
| --- | --- |

(226)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade något under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 5 %. Denna utveckling var främst ett resultat av den begränsade minskningen av sysselsättningstalen (se skäl 215).

4.4.3.3   Lagerhållning

| (227) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 7 026 | 9 447 | 8 172 | 8 812 |
| Index | 100 | 134 | 116 | 125 |
| Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%) | 3 | 4 | 5 | 4 |
| Index | 100 | 154 | 178 | 144 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet |

(227)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Översynsperiod

Utgående lager (ton)

7 026

9 447

8 172

8 812

Index

Index

100

100

134

134

116

116

125

125

Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%)

3

4

5

4

Index

Index

100

100

154

154

178

178

144

144

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet

| (228) | Lagerhållningen kan inte betraktas som en relevant skadeindikator inom denna sektor, eftersom produktion och försäljning främst baseras på orderingång och tillverkarna följaktligen tenderar att hålla begränsade lager. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(228)

Lagerhållningen kan inte betraktas som en relevant skadeindikator inom denna sektor, eftersom produktion och försäljning främst baseras på orderingång och tillverkarna följaktligen tenderar att hålla begränsade lager. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis.

| (229) | Totalt sett påverkades lagerhållningen av den nedåtgående trenden för unionsindustrins produktion och försäljning. Utgående lager som procentandel av produktionen ökade betydligt under 2019 och 2020 (med 54 %, respektive 78 %) och minskade delvis under översynsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 25 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(229)

Totalt sett påverkades lagerhållningen av den nedåtgående trenden för unionsindustrins produktion och försäljning. Utgående lager som procentandel av produktionen ökade betydligt under 2019 och 2020 (med 54 %, respektive 78 %) och minskade delvis under översynsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 25 % under skadeundersökningsperioden.

| (230) | När man emellertid tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte ingick långfristiga avtal så framträder en annan bild. Under samma period ökade deras lager med [35–45] %. |
| --- | --- |

(230)

När man emellertid tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte ingick långfristiga avtal så framträder en annan bild. Under samma period ökade deras lager med [35–45] %.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (231) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) (%) | 75 | 62 | 2 | 31 |
| Index | 100 | 82 | 2 | 42 |
| Kassaflöde (euro) | 659 909 270 | 475 537 375 | 120 592 009 | 210 732 326 |
| Index | 100 | 72 | 18 | 32 |
| Investeringar (euro) | 23 523 042 | 28 065 231 | 21 574 327 | 29 396 885 |
| Index | 100 | 119 | 92 | 125 |
| Räntabilitet (%) | 722 | 467 | 35 | 154 |
| Index | 100 | 65 | 5 | 21 |
| Källa: | Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet |

(231)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) (%)

75

62

2

31

Index

Index

100

100

82

82

2

2

42

42

Kassaflöde (euro)

659 909 270

475 537 375

120 592 009

210 732 326

Index

Index

100

100

72

72

18

18

32

32

Investeringar (euro)

23 523 042

28 065 231

21 574 327

29 396 885

Index

Index

100

100

119

119

92

92

125

125

Räntabilitet (%)

722

467

35

154

Index

Index

100

100

65

65

5

5

21

21

Källa:

Källa:

Svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet

| (232) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(232)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning.

| (233) | Efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1, där utjämningsåtgärderna infördes, förbättrades unionsindustrins situation och dess vinstmarginal nådde 75 % under 2018, på grund av den prisökning som anges i avsnitt 4.4.3.1. Därefter försämrades situationen emellertid och från 2018 minskade vinstmarginalerna tills den nådde sin lägsta nivå 2020 (2 %) och återhämtade sig delvis under översynsperioden (31 %), vilket motsvarar en minskning med 58 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(233)

Efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1, där utjämningsåtgärderna infördes, förbättrades unionsindustrins situation och dess vinstmarginal nådde 75 % under 2018, på grund av den prisökning som anges i avsnitt 4.4.3.1. Därefter försämrades situationen emellertid och från 2018 minskade vinstmarginalerna tills den nådde sin lägsta nivå 2020 (2 %) och återhämtade sig delvis under översynsperioden (31 %), vilket motsvarar en minskning med 58 % under skadeundersökningsperioden.

| (234) | Orsaken till denna nedåtgående trend var den betydande minskningen av förbrukningen och försäljningsvolymen i unionen som unionsindustrin drabbats av till fördel för den dumpade och subventionerade indiska och den dumpade kinesiska importen till unionen, som utövade ett betydande pristryck genom att underskrida unionsindustrins priser och tvinga den del av unionsindustrin som inte omfattas av långfristiga avtal att sänka sina priser, såsom förklaras i skäl 224. |
| --- | --- |

(234)

Orsaken till denna nedåtgående trend var den betydande minskningen av förbrukningen och försäljningsvolymen i unionen som unionsindustrin drabbats av till fördel för den dumpade och subventionerade indiska och den dumpade kinesiska importen till unionen, som utövade ett betydande pristryck genom att underskrida unionsindustrins priser och tvinga den del av unionsindustrin som inte omfattas av långfristiga avtal att sänka sina priser, såsom förklaras i skäl 224.

| (235) | Som angetts ovan sålde en av unionstillverkarna som ingick i urvalet, GrafTech Iberica, merparten av sina volymer inom ramen för långfristiga avtal. Därför såldes produkterna till stabila priser och under översynsperioden (innan de långfristiga avtalen löpte ut, en betydande del löpte ut i slutet av 2021, och en annan del i slutet av 2022), ansågs denna försäljning fortfarande delvis vara skyddad från externa faktorer såsom den allmänna prisnedgången. |
| --- | --- |

(235)

Som angetts ovan sålde en av unionstillverkarna som ingick i urvalet, GrafTech Iberica, merparten av sina volymer inom ramen för långfristiga avtal. Därför såldes produkterna till stabila priser och under översynsperioden (innan de långfristiga avtalen löpte ut, en betydande del löpte ut i slutet av 2021, och en annan del i slutet av 2022), ansågs denna försäljning fortfarande delvis vara skyddad från externa faktorer såsom den allmänna prisnedgången.

| (236) | Situationen är emellertid en annan för de två andra unionstillverkare som ingick i urvalet. Om man bortser från GrafTech Iberica visar mikroindikatorerna en annan bild, där lönsamheten för försäljningen i unionen sjönk från [+ 70 – +80] % 2018 till [0 – +10] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(236)

Situationen är emellertid en annan för de två andra unionstillverkare som ingick i urvalet. Om man bortser från GrafTech Iberica visar mikroindikatorerna en annan bild, där lönsamheten för försäljningen i unionen sjönk från [+ 70 – +80] % 2018 till [0 – +10] % under översynsperioden.

| (237) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. På grund av den nedåtgående utvecklingen för unionsindustrins vinst minskade kassaflödet med 68 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(237)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. På grund av den nedåtgående utvecklingen för unionsindustrins vinst minskade kassaflödet med 68 % under skadeundersökningsperioden.

| (238) | Tack vare att kassaflödet fortfarande var positivt ökade investeringarna med 25 % under skadeundersökningsperioden, vilket främst berodde på unionsindustrins ansträngningar att rationalisera sin tillverkning och öka effektiviteten och produktiviteten för att möta den ökande lågprisimporten. Under samma period sjönk räntabiliteten, uttryckt som vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde med 79 % och följde därför samma tendens som lönsamheten. |
| --- | --- |

(238)

Tack vare att kassaflödet fortfarande var positivt ökade investeringarna med 25 % under skadeundersökningsperioden, vilket främst berodde på unionsindustrins ansträngningar att rationalisera sin tillverkning och öka effektiviteten och produktiviteten för att möta den ökande lågprisimporten. Under samma period sjönk räntabiliteten, uttryckt som vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde med 79 % och följde därför samma tendens som lönsamheten.

| (239) | En liknande bild som den som beskrivs ovan framträder när man tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte hade någon försäljning inom ramen för långfristiga avtal under översynsperioden. Under samma period sjönk räntabiliteten och kassaflödet minskade till [0 + 10] %. |
| --- | --- |

(239)

En liknande bild som den som beskrivs ovan framträder när man tittar på uppgifterna från de två unionstillverkare som inte hade någon försäljning inom ramen för långfristiga avtal under översynsperioden. Under samma period sjönk räntabiliteten och kassaflödet minskade till [0 + 10] %.

| (240) | Den minskade lönsamheten och räntabiliteten kommer att göra det allt svårare för unionstillverkarna i urvalet att anskaffa kapital för framtida investeringar. Med en så snabbt sjunkande avkastning på investeringarna kommer det att bli svårare för tillverkarna i urvalet att anskaffa kapital i framtiden. |
| --- | --- |

(240)

Den minskade lönsamheten och räntabiliteten kommer att göra det allt svårare för unionstillverkarna i urvalet att anskaffa kapital för framtida investeringar. Med en så snabbt sjunkande avkastning på investeringarna kommer det att bli svårare för tillverkarna i urvalet att anskaffa kapital i framtiden.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (241) | Undersökningen visade att åtgärderna åtminstone delvis gjorde det möjligt för unionsindustrin att behålla betydande marknadsandelar under hela skadeundersökningsperioden. De flesta skadeindikatorer visade att unionsindustrins ekonomiska situation var svår. Såsom förklarats ovan beror denna negativa utveckling på den minskade förbrukningen i kombination med följderna av covid-19-utbrottet och den dumpade importen från Kina och den dumpade och subventionerade importen från Indien som under samma period ökade sina marknadsandelar till nackdel för unionsindustrin, vars marknadsandel minskade. Situationen förvärrades ytterligare av den kraftiga ökningen av den dumpade importen från Kina och Indien. Unionsindustrin har reagerat på dessa utmaningar genom att sänka sina priser och minska vinsten, vilken trots detta förblev positiv under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(241)

Undersökningen visade att åtgärderna åtminstone delvis gjorde det möjligt för unionsindustrin att behålla betydande marknadsandelar under hela skadeundersökningsperioden. De flesta skadeindikatorer visade att unionsindustrins ekonomiska situation var svår. Såsom förklarats ovan beror denna negativa utveckling på den minskade förbrukningen i kombination med följderna av covid-19-utbrottet och den dumpade importen från Kina och den dumpade och subventionerade importen från Indien som under samma period ökade sina marknadsandelar till nackdel för unionsindustrin, vars marknadsandel minskade. Situationen förvärrades ytterligare av den kraftiga ökningen av den dumpade importen från Kina och Indien. Unionsindustrin har reagerat på dessa utmaningar genom att sänka sina priser och minska vinsten, vilken trots detta förblev positiv under skadeundersökningsperioden.

| (242) | I synnerhet minskade produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt försäljningspriser, vilket påverkade produktiviteten och lönsamheten negativt. Det ökade pristrycket från den dumpade importen från Indien och Kina tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser, vilket fick negativa effekter på dess lönsamhet, som minskade betydligt under skadeundersökningsperioden. Slutligen har den snabbt minskande avkastningen på investeringar en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och investeringar. |
| --- | --- |

(242)

I synnerhet minskade produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt försäljningspriser, vilket påverkade produktiviteten och lönsamheten negativt. Det ökade pristrycket från den dumpade importen från Indien och Kina tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser, vilket fick negativa effekter på dess lönsamhet, som minskade betydligt under skadeundersökningsperioden. Slutligen har den snabbt minskande avkastningen på investeringar en negativ inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och investeringar.

| (243) | Emellertid lyckades unionsindustrin, trots de nedåtgående trenderna, fortfarande behålla en stor försäljningsvolym och en betydande marknadsandel. Även lönsamheten förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden, trots den negativa utvecklingen. Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin var föremål för viss negativ utveckling under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en allmänt utsatt situation 2021, men inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(243)

Emellertid lyckades unionsindustrin, trots de nedåtgående trenderna, fortfarande behålla en stor försäljningsvolym och en betydande marknadsandel. Även lönsamheten förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden, trots den negativa utvecklingen. Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin var föremål för viss negativ utveckling under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en allmänt utsatt situation 2021, men inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden.

| (244) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att de ökade råvarupriserna, till följd av Ryska federationens militära aggression mot Ukraina, utgör en av de viktigaste faktorerna för unionsindustrins minskade lönsamhet. |
| --- | --- |

(244)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att de ökade råvarupriserna, till följd av Ryska federationens militära aggression mot Ukraina, utgör en av de viktigaste faktorerna för unionsindustrins minskade lönsamhet.

| (245) | Inga bevis lades fram som stöd för påståendet. Den militära aggressionen och den underliggande geopolitiska situationen utvecklades efter översynsperioden, från och med februari 2022, och påverkade därför inte unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. Detta påstående ansågs därför vara ogrundat. |
| --- | --- |

(245)

Inga bevis lades fram som stöd för påståendet. Den militära aggressionen och den underliggande geopolitiska situationen utvecklades efter översynsperioden, från och med februari 2022, och påverkade därför inte unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. Detta påstående ansågs därför vara ogrundat.

5.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (246) | I skäl 243 drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad och subventionerad import från Indien återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(246)

I skäl 243 drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som ursprungligen orsakades av dumpad och subventionerad import från Indien återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (247) | För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade och subventionerade importen från Indien återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: i) produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, ii) exportvolymer och priser från Indien till marknader i andra tredjeländer, iii) gällande åtgärder i övriga tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) sannolika prisnivåer på importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(247)

För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållades av den dumpade och subventionerade importen från Indien återkommer, beaktade kommissionen följande faktorer: i) produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, ii) exportvolymer och priser från Indien till marknader i andra tredjeländer, iii) gällande åtgärder i övriga tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) sannolika prisnivåer på importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet

| (248) | På grundval av uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (24) uppskattades den totala indiska produktionskapaciteten för grafitelektrodsystem till omkring 160 000 ton, produktionen till omkring 121 000 ton och den outnyttjade kapaciteten till omkring 39 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten motsvarade omkring 29 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(248)

På grundval av uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (24) uppskattades den totala indiska produktionskapaciteten för grafitelektrodsystem till omkring 160 000 ton, produktionen till omkring 121 000 ton och den outnyttjade kapaciteten till omkring 39 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten motsvarade omkring 29 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden.

24

| (249) | Dessutom visade uppgifterna i begäran (25) att en indisk tillverkare förväntades fortsätta att öka sin kapacitet med ytterligare 20 000 ton i början av 2023, vilket gör att den outnyttjade kapaciteten ökar till 59 000 ton (43 % av unionens förbrukning under översynsperioden). Det finns därför kapacitet att i betydande utsträckning öka exportkvantiteterna till unionen, särskilt som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en eventuell ökning av tillverkningen. |
| --- | --- |

(249)

Dessutom visade uppgifterna i begäran (25) att en indisk tillverkare förväntades fortsätta att öka sin kapacitet med ytterligare 20 000 ton i början av 2023, vilket gör att den outnyttjade kapaciteten ökar till 59 000 ton (43 % av unionens förbrukning under översynsperioden). Det finns därför kapacitet att i betydande utsträckning öka exportkvantiteterna till unionen, särskilt som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en eventuell ökning av tillverkningen.

25

5.2   Exportvolymer och priser från Indien till andra tredjelandsmarknader

Exportvolymer och priser från Indien till andra tredjelandsmarknader

| (250) | På grund av bristande samarbete och således någon annan mer tillförlitlig källa för att fastställa den indiska exporten av grafitelektrodsystem från Indien till övriga tredjeländer utom unionen, baserades analysen på uppgifter från GTA för HS-nummer 8545 11. Detta HS-nummer omfattade omkring 82 % av den indiska exporten till unionen (jämfört med Taric-uppgifter från Eurostat), medan nästan ingen import till unionen från Indien skedde enligt HS-nummer 8545 90. Uppgifterna från GTA för HS-nummer 8545 11 ansågs därför vara den mest tillförlitliga källan för marknadsanalyser av tredjeländer. |
| --- | --- |

(250)

På grund av bristande samarbete och således någon annan mer tillförlitlig källa för att fastställa den indiska exporten av grafitelektrodsystem från Indien till övriga tredjeländer utom unionen, baserades analysen på uppgifter från GTA för HS-nummer 8545 11. Detta HS-nummer omfattade omkring 82 % av den indiska exporten till unionen (jämfört med Taric-uppgifter från Eurostat), medan nästan ingen import till unionen från Indien skedde enligt HS-nummer 8545 90. Uppgifterna från GTA för HS-nummer 8545 11 ansågs därför vara den mest tillförlitliga källan för marknadsanalyser av tredjeländer.

| (251) | Både GIL och HEG, de två kända tillverkarna av grafitelektrodsystem i Indien, konstaterades vara mycket exportorienterade och exporterade över 60 % av sin tillverkning 2021. Turkiet, Förenta staterna, unionen och Egypten var deras viktigaste exportmarknader. Totalt sett minskade de globala exportvolymerna från Indien med 14 % från 2018 till översynsperioden, medan de ökade med 16 % till de tre största exportmarknaderna (Turkiet, Förenta staterna och Egypten). |
| --- | --- |

(251)

Både GIL och HEG, de två kända tillverkarna av grafitelektrodsystem i Indien, konstaterades vara mycket exportorienterade och exporterade över 60 % av sin tillverkning 2021. Turkiet, Förenta staterna, unionen och Egypten var deras viktigaste exportmarknader. Totalt sett minskade de globala exportvolymerna från Indien med 14 % från 2018 till översynsperioden, medan de ökade med 16 % till de tre största exportmarknaderna (Turkiet, Förenta staterna och Egypten).

| (252) | Analysen av exportpriserna till Indiens tio största exportländer under översynsperioden visade att exportpriset till unionen på fob-nivå vid den indiska gränsen (2 727 euro/ton) var högre än till Egypten, Sydkorea, Sydafrika, Mexiko och Förenade Arabemiraten, medan det var lägre än till Turkiet, Förenta staterna, Saudiarabien och Indonesien. Med hänsyn till de exportrestriktioner som den indiska industrin står inför, såsom förklaras i avsnitt 5.3, och med hänsyn till den nuvarande indiska outnyttjade kapaciteten, ansågs de indiska exportörerna emellertid ha ett incitament för att styra om betydande exportvolymer från tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(252)

Analysen av exportpriserna till Indiens tio största exportländer under översynsperioden visade att exportpriset till unionen på fob-nivå vid den indiska gränsen (2 727 euro/ton) var högre än till Egypten, Sydkorea, Sydafrika, Mexiko och Förenade Arabemiraten, medan det var lägre än till Turkiet, Förenta staterna, Saudiarabien och Indonesien. Med hänsyn till de exportrestriktioner som den indiska industrin står inför, såsom förklaras i avsnitt 5.3, och med hänsyn till den nuvarande indiska outnyttjade kapaciteten, ansågs de indiska exportörerna emellertid ha ett incitament för att styra om betydande exportvolymer från tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.3   Befintliga åtgärder i övriga tredjeländer

Befintliga åtgärder i övriga tredjeländer

| (253) | Efter Förenta staterna:s sanktioner mot Iran i augusti 2018 förlorade Indien sin största exportdestination för grafitelektrodsystem (26). Innan sanktionerna infördes tillhörde Iran de tre främsta exportdestinationerna för grafitelektrodsystem för Indien med exportvolymer på omkring 9 000 ton/år. Efter sanktionerna minskade exportvolymerna från Indien till Iran till nästan noll ton 2019 och låg kvar på denna nivå under de följande åren. |
| --- | --- |

(253)

Efter Förenta staterna:s sanktioner mot Iran i augusti 2018 förlorade Indien sin största exportdestination för grafitelektrodsystem (26). Innan sanktionerna infördes tillhörde Iran de tre främsta exportdestinationerna för grafitelektrodsystem för Indien med exportvolymer på omkring 9 000 ton/år. Efter sanktionerna minskade exportvolymerna från Indien till Iran till nästan noll ton 2019 och låg kvar på denna nivå under de följande åren.

26

| (254) | Dessutom förlängde Eurasiska ekonomiska kommissionen antidumpningsåtgärderna på import av grafitelektrodsystem från Indien till september 2023 på 16,04 % för HEG och på 32,83 % för GIL och andra indiska tillverkare. Ryska federationen, en av medlemmarna i Eurasiska ekonomiska unionen, var en viktig konsument av grafitelektrodsystem med en årlig ståltillverkning i ljusbågsugnar på 24 miljoner ton 2019. Indiens export av grafitelektrodsystem till Ryssland minskade från omkring 840 ton 2018 till noll ton 2020 och 2021. Med den redan tillgängliga outnyttjade kapaciteten kommer detta därför att begränsa de potentiellt tillgängliga exportmarknaderna för de indiska tillverkarna och ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(254)

Dessutom förlängde Eurasiska ekonomiska kommissionen antidumpningsåtgärderna på import av grafitelektrodsystem från Indien till september 2023 på 16,04 % för HEG och på 32,83 % för GIL och andra indiska tillverkare. Ryska federationen, en av medlemmarna i Eurasiska ekonomiska unionen, var en viktig konsument av grafitelektrodsystem med en årlig ståltillverkning i ljusbågsugnar på 24 miljoner ton 2019. Indiens export av grafitelektrodsystem till Ryssland minskade från omkring 840 ton 2018 till noll ton 2020 och 2021. Med den redan tillgängliga outnyttjade kapaciteten kommer detta därför att begränsa de potentiellt tillgängliga exportmarknaderna för de indiska tillverkarna och ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.4   Attraktionskraft hos unionens marknad

Attraktionskraft hos unionens marknad

| (255) | Att unionsmarknaden är attraktiv framgår av det faktum att grafitelektrodsystem från Indien fortsatte att importeras till unionsmarknaden, trots de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna. Under skadeundersökningsperioden fortsatte Indien att vara det näst största exportlandet till unionen efter Kina. Trots en minskning mellan 2019 och 2020 på grund av covid-19-pandemin bibehöll och ökade Indien sin export till unionen, mellan 5 800 ton 2018 och 6 500 ton under översynsperioden, och sina marknadsandelar, mellan 4 % 2018 och 5 % under översynsperioden. Detta ligger i samma intervall som de exportvolymer och marknadsandelar som observerades i unionen under översynsperioden för de två tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 192 underskred det indiska exportpriset till unionen kraftigt priserna på unionsmarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(255)

Att unionsmarknaden är attraktiv framgår av det faktum att grafitelektrodsystem från Indien fortsatte att importeras till unionsmarknaden, trots de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna. Under skadeundersökningsperioden fortsatte Indien att vara det näst största exportlandet till unionen efter Kina. Trots en minskning mellan 2019 och 2020 på grund av covid-19-pandemin bibehöll och ökade Indien sin export till unionen, mellan 5 800 ton 2018 och 6 500 ton under översynsperioden, och sina marknadsandelar, mellan 4 % 2018 och 5 % under översynsperioden. Detta ligger i samma intervall som de exportvolymer och marknadsandelar som observerades i unionen under översynsperioden för de två tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång. Såsom anges i skäl 192 underskred det indiska exportpriset till unionen kraftigt priserna på unionsmarknaden under översynsperioden.

| (256) | Enligt HEG:s offentliga uttalanden anser tillverkaren dessutom att unionen är en viktig exportmarknad för att öka sin närvaro om antidumpnings-/subventionsåtgärderna upphävs (27). |
| --- | --- |

(256)

Enligt HEG:s offentliga uttalanden anser tillverkaren dessutom att unionen är en viktig exportmarknad för att öka sin närvaro om antidumpnings-/subventionsåtgärderna upphävs (27).

27

5.5   Sannolika prisnivåer för importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Sannolika prisnivåer för importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (257) | För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den indiska exporten utan antidumpningstullarna skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden. På grundval av detta fastställdes den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för den produkt som översynen gäller till 41,1 %, utan antidumpnings- och utjämningstullar, och ansågs därför vara den bästa indikatorn på de sannolika prisnivåerna i avsaknad av antisubventionssåtgärder. |
| --- | --- |

(257)

För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den indiska exporten utan antidumpningstullarna skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden. På grundval av detta fastställdes den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för den produkt som översynen gäller till 41,1 %, utan antidumpnings- och utjämningstullar, och ansågs därför vara den bästa indikatorn på de sannolika prisnivåerna i avsaknad av antisubventionssåtgärder.

| (258) | Med hänsyn till den intensiva användningen och den snabba ersättningen tenderar användarna av den produkt som översynen gäller att hålla betydande lager som råvaror. Därför är den produkt som översynen gäller priskänslig. En ökning av importen till låga priser skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser ytterligare, vilket redan har gjorts för att konkurrera med importen från Indien och Kina, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1. |
| --- | --- |

(258)

Med hänsyn till den intensiva användningen och den snabba ersättningen tenderar användarna av den produkt som översynen gäller att hålla betydande lager som råvaror. Därför är den produkt som översynen gäller priskänslig. En ökning av importen till låga priser skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser ytterligare, vilket redan har gjorts för att konkurrera med importen från Indien och Kina, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1.

| (259) | Från och med april 2022 omfattas dessutom import av vissa grafitelektrodsystem från Kina av den antidumpningstull som anges i skäl 199. Den produkt som berörs av dessa tullar omfattar i stor utsträckning den produkt som omfattas av denna undersökning, nämligen Taric-nummer 8545110010. Den kinesiska marknadsandelen förväntas därför minska (från 20 % under översynsperioden). Detta kommer att ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft för den dumpade/subventionerade importen från Indien. Med den nuvarande eller till och med sannolikt ökade outnyttjade kapaciteten som anges i skäl 249, och utan konkurrensen från de kinesiska exporterande tillverkarna, är det mycket sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna i betydande utsträckning kommer att öka sin import av den produkt som översynen gäller till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(259)

Från och med april 2022 omfattas dessutom import av vissa grafitelektrodsystem från Kina av den antidumpningstull som anges i skäl 199. Den produkt som berörs av dessa tullar omfattar i stor utsträckning den produkt som omfattas av denna undersökning, nämligen Taric-nummer 8545110010. Den kinesiska marknadsandelen förväntas därför minska (från 20 % under översynsperioden). Detta kommer att ytterligare öka unionsmarknadens attraktionskraft för den dumpade/subventionerade importen från Indien. Med den nuvarande eller till och med sannolikt ökade outnyttjade kapaciteten som anges i skäl 249, och utan konkurrensen från de kinesiska exporterande tillverkarna, är det mycket sannolikt att de indiska exporterande tillverkarna i betydande utsträckning kommer att öka sin import av den produkt som översynen gäller till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (260) | Såsom förklaras i skälen 221–224 påverkas unionsindustrins globala situation dessutom av den särskilda situation som är tillämplig på GrafTech Iberica, vilken är tillfällig. De långfristiga avtalen löpte ut (till övervägande del löpte de gällande avtalen redan ut 2022). Vissa av de befintliga långfristiga avtalen som härstammade från GrafTech Iberica förlängdes i ett eller två år efter 2022. De förlängda långfristiga avtalen omfattade emellertid endast en mindre del av den totala försäljningen från GrafTech Iberica. Den absoluta majoriteten av de försäljningsvolymer som härstammade från GrafTech Iberica kommer inte längre att omfattas av de befintliga långfristiga avtalen i slutet av 2023, även om man inkluderar de förlängda långfristiga avtalen. Denna andel kommer att öka ytterligare i slutet av 2024. Vidare noterade kommissionen att de genomsnittliga försäljningspriserna för produkter som härstammade från GrafTech Iberica under undersökningsperioden minskade jämfört med 2020 (även om man inkluderar försäljningen inom ramen för långfristiga avtal), vilket visade att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica påverkades av lågprisimporten av grafitelektroder från Indien och Kina. GrafTech Iberica kommer därför senast i slutet av 2023 att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad och subventionerad import från Indien. Detta innebär att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(260)

Såsom förklaras i skälen 221–224 påverkas unionsindustrins globala situation dessutom av den särskilda situation som är tillämplig på GrafTech Iberica, vilken är tillfällig. De långfristiga avtalen löpte ut (till övervägande del löpte de gällande avtalen redan ut 2022). Vissa av de befintliga långfristiga avtalen som härstammade från GrafTech Iberica förlängdes i ett eller två år efter 2022. De förlängda långfristiga avtalen omfattade emellertid endast en mindre del av den totala försäljningen från GrafTech Iberica. Den absoluta majoriteten av de försäljningsvolymer som härstammade från GrafTech Iberica kommer inte längre att omfattas av de befintliga långfristiga avtalen i slutet av 2023, även om man inkluderar de förlängda långfristiga avtalen. Denna andel kommer att öka ytterligare i slutet av 2024. Vidare noterade kommissionen att de genomsnittliga försäljningspriserna för produkter som härstammade från GrafTech Iberica under undersökningsperioden minskade jämfört med 2020 (även om man inkluderar försäljningen inom ramen för långfristiga avtal), vilket visade att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica påverkades av lågprisimporten av grafitelektroder från Indien och Kina. GrafTech Iberica kommer därför senast i slutet av 2023 att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad och subventionerad import från Indien. Detta innebär att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (261) | Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer. |
| --- | --- |

(261)

Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer.

| (262) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att det inte föreligger någon sannolikhet för återkommande skada i detta fall, främst på grund av att marknadsandelen för importen från Indien till unionen endast är 5 % och att skadan för unionsindustrin beror på importen från Kina och inte på importen från Indien. De indiska myndigheterna hävdade vidare att de låga importpriserna från Indien är en reaktion på lågprisimporten från Kina. |
| --- | --- |

(262)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att det inte föreligger någon sannolikhet för återkommande skada i detta fall, främst på grund av att marknadsandelen för importen från Indien till unionen endast är 5 % och att skadan för unionsindustrin beror på importen från Kina och inte på importen från Indien. De indiska myndigheterna hävdade vidare att de låga importpriserna från Indien är en reaktion på lågprisimporten från Kina.

| (263) | Vid fastställandet av sannolikheten för återkommande skada till följd av den dumpade importen från Indien (se skäl 247) beaktade kommissionen flera faktorer såsom produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, volymer och priser avseende exporten från Indien till andra tredjelandsmarknader, befintliga åtgärder i övriga tredjeländer, unionsmarknadens attraktionskraft och sannolika prisnivåer för importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. I sina synpunkter ifrågasatte de indiska myndigheterna inte kommissionens analys eller slutsats rörande någon annan av dessa faktorer än den som behandlas i skäl 127. I motsats till vad de indiska myndigheterna påstått i sina synpunkter grundade kommissionen inte sina slutsatser beträffande sannolikheten för återkommande skada på marknadsandelen från importen av grafitelektrodsystem från Indien till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(263)

Vid fastställandet av sannolikheten för återkommande skada till följd av den dumpade importen från Indien (se skäl 247) beaktade kommissionen flera faktorer såsom produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Indien, volymer och priser avseende exporten från Indien till andra tredjelandsmarknader, befintliga åtgärder i övriga tredjeländer, unionsmarknadens attraktionskraft och sannolika prisnivåer för importen från Indien och deras inverkan på unionsindustrins situation, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. I sina synpunkter ifrågasatte de indiska myndigheterna inte kommissionens analys eller slutsats rörande någon annan av dessa faktorer än den som behandlas i skäl 127. I motsats till vad de indiska myndigheterna påstått i sina synpunkter grundade kommissionen inte sina slutsatser beträffande sannolikheten för återkommande skada på marknadsandelen från importen av grafitelektrodsystem från Indien till unionen under översynsperioden.

| (264) | Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(264)

Påståendet avvisades därför.

| (265) | De indiska myndigheterna hävdade vidare att unionsmarknaden inte är attraktiv i prishänseende för de indiska exporterande tillverkarna, eftersom deras exportpriser till unionen är lägre än exportpriset på grafitelektrodsystem till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(265)

De indiska myndigheterna hävdade vidare att unionsmarknaden inte är attraktiv i prishänseende för de indiska exporterande tillverkarna, eftersom deras exportpriser till unionen är lägre än exportpriset på grafitelektrodsystem till andra tredjeländer.

| (266) | Kommissionen medgav i skäl 252 att de indiska exportpriserna till vissa tredjeländer är högre än exportpriserna till unionen. Emellertid är priserna till vissa andra viktiga exportmarknader för de indiska exporterande tillverkarna lägre än priserna till unionen. Såsom förklaras i avsnitt 4.3.1 ovan ökade dessutom den indiska exportens marknadsandel i unionen under skadeundersökningsperioden. Av de skäl som anges ovan drog kommissionen därför slutsatsen att detta påstående var ogrundat. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen medgav i skäl 252 att de indiska exportpriserna till vissa tredjeländer är högre än exportpriserna till unionen. Emellertid är priserna till vissa andra viktiga exportmarknader för de indiska exporterande tillverkarna lägre än priserna till unionen. Såsom förklaras i avsnitt 4.3.1 ovan ökade dessutom den indiska exportens marknadsandel i unionen under skadeundersökningsperioden. Av de skäl som anges ovan drog kommissionen därför slutsatsen att detta påstående var ogrundat.

5.6   Slutsats

Slutsats

| (267) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade och subventionerade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket skulle förvärra unionsindustrins ekonomiska situation. Det är högst sannolikt att detta skulle leda till återkommande väsentlig skada och att unionsindustrins lönsamhet allvarligt skulle äventyras till följd av detta. |
| --- | --- |

(267)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade och subventionerade importen från Indien till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket skulle förvärra unionsindustrins ekonomiska situation. Det är högst sannolikt att detta skulle leda till återkommande väsentlig skada och att unionsindustrins lönsamhet allvarligt skulle äventyras till följd av detta.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (268) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intresse, inbegripet unionsindustrins, importörernas, distributörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(268)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intresse, inbegripet unionsindustrins, importörernas, distributörernas och användarnas intresse.

| (269) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(269)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (270) | Unionsindustrin består av fem grupper som tillverkar grafitelektroder i unionen. Alla grupper samarbetade till fullo i undersökningen. Såsom nämns i skäl 15 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare som besvarade frågeformuläret. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(270)

Unionsindustrin består av fem grupper som tillverkar grafitelektroder i unionen. Alla grupper samarbetade till fullo i undersökningen. Såsom nämns i skäl 15 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare som besvarade frågeformuläret. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

| (271) | Såsom anges ovan led unionsindustrin inte väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, men befinner sig i en bräcklig situation, vilket bekräftas av skadeindikatorernas negativa utveckling. Ett avskaffande av antidumpningstullarna skulle sannolikt leda till återkommande väsentlig skada, vilket skulle leda till en förlust av försäljnings- och produktionsvolym samt marknadsandelar och således till en förlust av lönsamhet och sysselsättning. |
| --- | --- |

(271)

Såsom anges ovan led unionsindustrin inte väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, men befinner sig i en bräcklig situation, vilket bekräftas av skadeindikatorernas negativa utveckling. Ett avskaffande av antidumpningstullarna skulle sannolikt leda till återkommande väsentlig skada, vilket skulle leda till en förlust av försäljnings- och produktionsvolym samt marknadsandelar och således till en förlust av lönsamhet och sysselsättning.

| (272) | Unionsindustrin har å andra sidan visat sig vara en livskraftig industri. Efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång lyckades den förbättra sin situation på unionsmarknaden under rättvisa förhållanden, investera och driva sin verksamhet med en vinst som var högre än det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. En fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle förhindra att lågprisimporten från Indien översvämmar unionsmarknaden och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla hållbara priser och lönsamhetsnivåer som är nödvändiga för framtida investeringar. |
| --- | --- |

(272)

Unionsindustrin har å andra sidan visat sig vara en livskraftig industri. Efter den senaste översynen vid giltighetstidens utgång lyckades den förbättra sin situation på unionsmarknaden under rättvisa förhållanden, investera och driva sin verksamhet med en vinst som var högre än det vinstmål som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. En fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle förhindra att lågprisimporten från Indien översvämmar unionsmarknaden och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att upprätthålla hållbara priser och lönsamhetsnivåer som är nödvändiga för framtida investeringar.

| (273) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att ett bibehållande av utjämningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(273)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att ett bibehållande av utjämningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

| (274) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att eftersom antisubventionstullarna redan varit tillämpliga i nästan 20 år skulle en fortsatt tillämpning av tullarna medföra överdrivet skydd och hämma konkurrensen på EU-marknaden. Det kunde inte anses motiverat att tullarna skulle fortsätta att gälla i över 20 år. |
| --- | --- |

(274)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade de indiska myndigheterna att eftersom antisubventionstullarna redan varit tillämpliga i nästan 20 år skulle en fortsatt tillämpning av tullarna medföra överdrivet skydd och hämma konkurrensen på EU-marknaden. Det kunde inte anses motiverat att tullarna skulle fortsätta att gälla i över 20 år.

| (275) | Kommissionen har funnit bevisning för att subventioneringen av den indiska exporten fortsatte under översynsperioden. Förlängningen av tullarna är därför i överensstämmelse med regeln om skydd mot subventionerad import, även om åtgärderna tillämpas under lång tid. Det finns inte heller någon risk för en negativ inverkan på konkurrensen på EU-marknaden, eftersom tullarna endast uppväger subventionerna och återställer en rättvis internationell konkurrens. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen har funnit bevisning för att subventioneringen av den indiska exporten fortsatte under översynsperioden. Förlängningen av tullarna är därför i överensstämmelse med regeln om skydd mot subventionerad import, även om åtgärderna tillämpas under lång tid. Det finns inte heller någon risk för en negativ inverkan på konkurrensen på EU-marknaden, eftersom tullarna endast uppväger subventionerna och återställer en rättvis internationell konkurrens.

6.2   Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

| (276) | Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av de berörda parterna gav sig till känna. |
| --- | --- |

(276)

Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av de berörda parterna gav sig till känna.

| (277) | Eftersom inga importörer, handlare eller användare samarbetade, fanns det inga tillgängliga uppgifter om tullarnas inverkan på dessa parter. Den ursprungliga undersökningen visade dock att en eventuell inverkan på andra berörda parter inte var sådan att åtgärderna måste anses strida mot unionens intresse och likaså visade den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång att bibehållandet av åtgärderna inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på dessa parters situation. |
| --- | --- |

(277)

Eftersom inga importörer, handlare eller användare samarbetade, fanns det inga tillgängliga uppgifter om tullarnas inverkan på dessa parter. Den ursprungliga undersökningen visade dock att en eventuell inverkan på andra berörda parter inte var sådan att åtgärderna måste anses strida mot unionens intresse och likaså visade den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång att bibehållandet av åtgärderna inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på dessa parters situation.

| (278) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna inte skulle få någon betydande negativ inverkan på importörer, handlare eller användare. |
| --- | --- |

(278)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna inte skulle få någon betydande negativ inverkan på importörer, handlare eller användare.

| (279) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte ligger i unionens intresse. De indiska myndigheterna hävdade att det faktum att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica gjordes inom ramen för långfristiga avtal, vilket ledde till ett högt försäljningspris som är artificiellt och konkurrenshämmande och inte är vägledande för marknadspriset för grafitelektrodsystem i unionen. Följderna av denna försäljning till ett artificiellt högt pris skulle drabba användarna i senare led i unionen. |
| --- | --- |

(279)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de indiska myndigheterna att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte ligger i unionens intresse. De indiska myndigheterna hävdade att det faktum att den försäljning som härstammade från GrafTech Iberica gjordes inom ramen för långfristiga avtal, vilket ledde till ett högt försäljningspris som är artificiellt och konkurrenshämmande och inte är vägledande för marknadspriset för grafitelektrodsystem i unionen. Följderna av denna försäljning till ett artificiellt högt pris skulle drabba användarna i senare led i unionen.

| (280) | Såsom förklaras i skäl 194 är det inte frågan om någon ovanlig handelspraxis, utan långfristiga avtal ingås frivilligt och båda parterna är överens om villkoren, eftersom de utgår från att de kommer att vara fördelaktiga. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtalen och de därav följande priserna inte kan anses vara konkurrenshämmande. Såsom förklaras i skäl 235 kommer merparten av de långfristiga avtal som GrafTech Iberica har undertecknat dessutom att löpa ut före slutet av 2023 och GrafTech Iberica kommer att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad import från Indien. |
| --- | --- |

(280)

Såsom förklaras i skäl 194 är det inte frågan om någon ovanlig handelspraxis, utan långfristiga avtal ingås frivilligt och båda parterna är överens om villkoren, eftersom de utgår från att de kommer att vara fördelaktiga. Kommissionen anser därför att de långfristiga avtalen och de därav följande priserna inte kan anses vara konkurrenshämmande. Såsom förklaras i skäl 235 kommer merparten av de långfristiga avtal som GrafTech Iberica har undertecknat dessutom att löpa ut före slutet av 2023 och GrafTech Iberica kommer att befinna sig i samma situation som de andra tillverkarna och utsättas fullt ut för effekterna av ökande volymer av dumpad import från Indien.

| (281) | Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(281)

Påståendet avvisades därför.

| (282) | De indiska myndigheterna hävdade vidare att fortsatta tullar inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom tullarnas inverkan kommer att föras vidare till kunderna. |
| --- | --- |

(282)

De indiska myndigheterna hävdade vidare att fortsatta tullar inte skulle ligga i unionens intresse, eftersom tullarnas inverkan kommer att föras vidare till kunderna.

| (283) | Detta argument ansågs ogrundat. Kommissionen bedömde användarnas intresse i skälen 276–278 och drog slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte skulle få några betydande negativa verkningar för användarna. |
| --- | --- |

(283)

Detta argument ansågs ogrundat. Kommissionen bedömde användarnas intresse i skälen 276–278 och drog slutsatsen att bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna inte skulle få några betydande negativa verkningar för användarna.

6.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (284) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende importen av den produkt som översynen gäller från Indien. |
| --- | --- |

(284)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende importen av den produkt som översynen gäller från Indien.

7.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (285) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt subventionering från Indien, sannolikheten för fortsatt skada och återkomst av den skada som vållades av subventionerad import från Indien, samt om unionens intresse, anser kommissionen att de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien bör bibehållas. |
| --- | --- |

(285)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt subventionering från Indien, sannolikheten för fortsatt skada och återkomst av den skada som vållades av subventionerad import från Indien, samt om unionens intresse, anser kommissionen att de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien bör bibehållas.

| (286) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatserna som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Indien och som produceras av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, däribland närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna. |
| --- | --- |

(286)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatserna som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Indien och som produceras av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, däribland närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna.

| (287) | Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (28). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(287)

Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (28). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

28

Europeiska unionens officiella tidning

| (288) | Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(288)

Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter.

| (289) | I enlighet med artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (29) ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner som offentliggörs i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(289)

I enlighet med artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (29) ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner som offentliggörs i C-serien i Europeiska unionens officiella tidning den första kalenderdagen i varje månad.

29

Europeiska unionens officiella tidning

| (290) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(290)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull införs härmed på import av grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μ.Ω.m, och nipplar som används för sådana elektroder, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8545 11 00 och ex 8545 90 90 (Taric-nummer 8545110010 och 8545909010).

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Utjämningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, Västbengalen | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Alla övriga företag | 7,2 | A999 |

Företag

Utjämningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, Västbengalen

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Alla övriga företag

7,2

A999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) (den berörda produkten) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1628/2004 av den 13 september 2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 295, 18.9.2004, s. 4).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1629/2004 av den 13 september 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 295, 18.9.2004, s. 10).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1354/2008 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1628/2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien och om ändring av förordning (EG) nr 1629/2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Republiken Indien (EUT L 350, 30.12.2008, s. 24).

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1185/2010 av den 13 december 2010 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 332, 16.12.2010, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/421 av den 9 mars 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 64, 10.3.2017, s. 10).

6

(7)  
  EUT C 222, 11.6.2021, s. 24.

7

(8)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid utgången av giltighetstiden för de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (EUT C 113, 9.3.2022, s. 13).

8

(9)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien (EUT C 113, 9.3.2022, s. 3).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

10

(11)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2586.

11

(12)  Förfarandehandboken (1 april 2015–31 mars 2020), uppdaterad fram till den 4.8.2015: https://www.mofpi.gov.in/sites/default/files/updated_hbp_2015-2020.pdf.

12

(13)  https://www.mofpi.gov.in/sites/default/files/updated_hbp_2015-2020.pdf.

13

(14)  Det bör noteras att detta system ersattes av ett nytt system, RODTEP, som beskrivs i avsnitt 3.2.5 nedan.

14

(15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee.

15

(16)  Meddelande nr 88/2017-CUSTOMS (N.T.) New Delhi, den 21 september, 2017, http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf.

16

(17)  Tullen, 20 april, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, skatteavdelningen vid Indiens finansdepartement, deklaration enligt regel 12.1 a ii i restitutionsregler för utnyttjande av tullrestitutionssatsen för alla företag (AIR of Drawback). Se särskilt avsnitten 2 och 3 i deklarationen enligt regel 12.1 a ii i restitutionsreglerna för utnyttjande av tullrestitutionssatsen för alla företag (AIR of Drawback), som finns på: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs- circulars/cscirculars-2001/24–2001-cus.

17

(18)  https://content.dgft.gov.in/Website/dgftprod/8c25b521-147e-40e4-afa4-416eafdf3df6/RoDTEP%20Scheme%20Guidelines%20Notification%2019%20dated%2017%20Aug%202021.pdf.

18

(19)  Produktionsvolymen baseras på uppgifter från EU-27 eftersom Förenade kungariket upphörde att vara en del av Europeiska unionen från och med den 1 februari 2020 och övergångsperioden för Förenade kungarikets utträde löpte ut den 31 december 2020.

19

(20)  Förbrukningen baseras på uppgifter för EU-27, exklusive uppgifter avseende Förenade kungariket.

20

(21)  Importpris utan tullar och antidumpnings- och utjämningstullar. Källa: Eurostat.

21

Källa:

(22)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/558 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 108, 7.4.2022, s. 20).

22

(23)  Tillämpningsområdet för den kinesiska förordningen skiljer sig något från den aktuella förordningens tillämpningsområde, eftersom den inte omfattar nipplar och den även omfattar grafitelektroder av ett slag som används för elektrougnar, med en skenbar täthet på minst 1,5 g/cm3 men mindre än 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistens på högst 6,0 μ.Ω.m eller med en skenbar täthet på minst 1,5 g/cm3 och en elektrisk resistens på över 6,0 μ.Ω.m, men inte över 7,0 μΩ.m (Taric-nummer 8545110010 och 8545110015).

23

3

3

3

(24)  Offentligt tillgänglig årsrapport från HEG 2021 och GIL:s bolagspresentation från 2021.

24

(25)  HEG:s årsredovisning 2021, s. 2 och 11.

25

(26)  Företag baserade utanför Förenta staterna kan inte längre använda US-dollar för transaktioner med Iran. Dessutom kan det leda till att utländska företag på grund av överträdelser av de amerikanska sanktionerna inte tillåts öppna nya bankkonton i Förenta staterna och drabbas av restriktioner för lån, licenser och export/import-krediter.

26

(27)  Offentligt tillgängligt Conference Call Transcript 2021 från HEG som tillhandahållits av sökandena. https://hegltd.com/wp-content/uploads/2021/06/ConferenceCallTranscript08062021.pdf.

27

Conference Call Transcript 2021

(28)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

29

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1104

av den 6 juni 2023

om ändring av förordning (EG) nr 1238/95 vad gäller de avgifter som ska betalas till Gemenskapens växtsortsmyndighet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (1), särskilt artikel 113,

efter samråd med förvaltningsrådet vid Gemenskapens växtsortsmyndighet, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1238/95 (2) fastställs nivån på den avgift som ska betalas till Gemenskapens växtsortsmyndighet (växtsortsmyndigheten) för varje år som gemenskapens växtförädlarrätt gäller i enlighet med artikel 113.2 d i förordning (EG) nr 2100/94. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1238/95 (2) fastställs nivån på den avgift som ska betalas till Gemenskapens växtsortsmyndighet (växtsortsmyndigheten) för varje år som gemenskapens växtförädlarrätt gäller i enlighet med artikel 113.2 d i förordning (EG) nr 2100/94.

| (2) | För att återspegla den potentiella inflationen i alla budgetposter och för att fortsätta att öka den fria reserven till miniminivån för att säkerställa att myndigheten fungerar, bör den årliga avgift som betalas av en innehavare av gemenskapens växtförädlarrätt höjas till 380 EUR. |
| --- | --- |

(2)

För att återspegla den potentiella inflationen i alla budgetposter och för att fortsätta att öka den fria reserven till miniminivån för att säkerställa att myndigheten fungerar, bör den årliga avgift som betalas av en innehavare av gemenskapens växtförädlarrätt höjas till 380 EUR.

| (3) | Överklagandemålens komplexitet har ökat och den nuvarande överklagandeavgiften som fastställs i artikel 11 i förordning (EG) nr 1238/95 täcker inte de verkliga kostnaderna. Denna överklagandeavgift bör därför höjas till 2 100 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Överklagandemålens komplexitet har ökat och den nuvarande överklagandeavgiften som fastställs i artikel 11 i förordning (EG) nr 1238/95 täcker inte de verkliga kostnaderna. Denna överklagandeavgift bör därför höjas till 2 100 EUR.

| (4) | Erfarenheten har visat att det finns ett behov av att täcka de administrativa kostnaderna för ogiltigförklaringen av gemenskapens växtförädlarrätt enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2100/94 och den administrativa avgiften för en sådan skriftlig invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt som avses i artikel 59 i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheten har visat att det finns ett behov av att täcka de administrativa kostnaderna för ogiltigförklaringen av gemenskapens växtförädlarrätt enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2100/94 och den administrativa avgiften för en sådan skriftlig invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt som avses i artikel 59 i den förordningen.

| (5) | I bilaga I till förordning (EG) nr 1238/95 fastställs nivån på de avgifter som ska betalas till växtsortsmyndigheten för att den ska ordna och utföra den tekniska provningen av en sort som är föremål för en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt. |
| --- | --- |

(5)

I bilaga I till förordning (EG) nr 1238/95 fastställs nivån på de avgifter som ska betalas till växtsortsmyndigheten för att den ska ordna och utföra den tekniska provningen av en sort som är föremål för en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt.

| (6) | Växtsortsmyndigheten har utfört en undersökning av kostnaderna för provningsmyndigheterna och på grundval av denna undersökning bör de avgifter som tas ut av växtsortsmyndigheten uppdateras med hänsyn till inflationstakten. Raps bör ingå i gruppen övriga jordbruksgrödor och jordgubbar i gruppen övriga fruktarter, eftersom avgiftsnivån i dessa grupper är lämpligare för dessa arter. De avgifter som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1238/95 bör därför justeras för alla berörda kostnadskategorier. |
| --- | --- |

(6)

Växtsortsmyndigheten har utfört en undersökning av kostnaderna för provningsmyndigheterna och på grundval av denna undersökning bör de avgifter som tas ut av växtsortsmyndigheten uppdateras med hänsyn till inflationstakten. Raps bör ingå i gruppen övriga jordbruksgrödor och jordgubbar i gruppen övriga fruktarter, eftersom avgiftsnivån i dessa grupper är lämpligare för dessa arter. De avgifter som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 1238/95 bör därför justeras för alla berörda kostnadskategorier.

| (7) | Enligt artikel 83 i förordning (EG) nr 2100/94 ska myndigheten ta ut avgifter för de tjänsteåtgärder som föreskrivs i förordningen. Därför bör avgifter fastställas för ogiltigförklaringen av gemenskapens växtförädlarrätt och för en skriftlig invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt för att täcka kostnaderna för denna ökade verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 83 i förordning (EG) nr 2100/94 ska myndigheten ta ut avgifter för de tjänsteåtgärder som föreskrivs i förordningen. Därför bör avgifter fastställas för ogiltigförklaringen av gemenskapens växtförädlarrätt och för en skriftlig invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt för att täcka kostnaderna för denna ökade verksamhet.

| (8) | Förordning (EG) nr 1238/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 1238/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Denna förordning bör tillämpas från och med den 1 juli 2023 så att växtsortsmyndigheten och berörda parter får tillräckligt med tid för att anpassa sig till förändringarna. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör tillämpas från och med den 1 juli 2023 så att växtsortsmyndigheten och berörda parter får tillräckligt med tid för att anpassa sig till förändringarna.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för gemenskapens växtförädlarrätt. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för gemenskapens växtförädlarrätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1238/95 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 9 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Växtsortsmyndigheten ska debitera innehavaren av gemenskapens växtförädlarrätt (innehavaren) en avgift på 380 EUR för varje år som gemenskapens växtförädlarrätt gäller (årsavgift), i enlighet med artikel 113.2 d i förordning (EG) nr 2100/94.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 9 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Växtsortsmyndigheten ska debitera innehavaren av gemenskapens växtförädlarrätt (innehavaren) en avgift på 380 EUR för varje år som gemenskapens växtförädlarrätt gäller (årsavgift), i enlighet med artikel 113.2 d i förordning (EG) nr 2100/94.”

| 2. | I artikel 11 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Den som överklagar ska betala en överklagandeavgift på 2 100 EUR för handläggningen av överklagandet enligt artikel 113.2 c i förordning (EG) nr 2100/94.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 11 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Den som överklagar ska betala en överklagandeavgift på 2 100 EUR för handläggningen av överklagandet enligt artikel 113.2 c i förordning (EG) nr 2100/94.”

| 3. | I artikel 12 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Växtsortsmyndighetens ordförande ska fastställa beloppet för avgifterna i följande fall:






  a) | den administrativa avgift som avses i artikel 8.5, |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 12 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Växtsortsmyndighetens ordförande ska fastställa beloppet för avgifterna i följande fall:

a)

den administrativa avgift som avses i artikel 8.5,

| b) | avgifter för framställning av bestyrkta kopior av handlingar, |
| --- | --- |

b)

avgifter för framställning av bestyrkta kopior av handlingar,

| c) | den administrativa avgift som avses i artikel 82.2 i förordning (EG) nr 1239/95, |
| --- | --- |

c)

den administrativa avgift som avses i artikel 82.2 i förordning (EG) nr 1239/95,

| d) | den administrativa avgift för ogiltigförklaring av gemenskapens växtförädlarrätt som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 2100/94, |
| --- | --- |

d)

den administrativa avgift för ogiltigförklaring av gemenskapens växtförädlarrätt som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 2100/94,

| e) | den administrativa avgift för en skriftlig invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt som avses i artikel 59 i förordning (EG) nr 2100/94.” |
| --- | --- |

e)

den administrativa avgift för en skriftlig invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt som avses i artikel 59 i förordning (EG) nr 2100/94.”

| 4. | I artikel 12 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Växtsortsmyndighetens ordförande kan besluta om att göra de tjänster som avses i punkt 1 a–e beroende av förskottsbetalning.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 12 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Växtsortsmyndighetens ordförande kan besluta om att göra de tjänster som avses i punkt 1 a–e beroende av förskottsbetalning.”

| 5. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

5.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1238/95 av den 31 maj 1995 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2100/94 i fråga om avgifter till Gemenskapens växtsortsmyndighet (EGT L 121, 1.6.1995, s. 31).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

Provningsavgifter som avses i artikel 8

Den avgift som ska betalas för teknisk provning av en sort ska fastställas enligt tabellen:

| (i euro) |
| --- |
| | Kostnadskategori | Avgift |
| Jordbruksgrödor |
| 1 | Potatis | 2 580 |
| 2 | Vallväxter | 3 650 |
| 3 | Övriga jordbruksgrödor | 1 980 |
| Fruktgruppen |
| 4 | Äpple | 4 130 |
| 5 | Övriga fruktarter | 4 130 |
| Prydnadsväxter |
| 6 | Prydnadsväxter, med levande referenssamling, växthusprovning | 2 390 |
| 7 | Prydnadsväxter, med levande referenssamling, frilandsprovning | 3 070 |
| 8 | Prydnadsväxter, utan levande referenssamling, växthusprovning | 2 760 |
| 9 | Prydnadsväxter, utan levande referenssamling, frilandsprovning | 2 890 |
| 10 | Prydnadsväxter, särskilda fytosanitära villkor | 3 550 |
| Grönsaksgruppen |
| 11 | Grönsaker, växthusprovning | 3 570 |
| 12 | Grönsaker, frilandsprovning | 3 280 |

(i euro)

Kostnadskategori

Avgift

Jordbruksgrödor

1

Potatis

2 580

2

Vallväxter

3 650

3

Övriga jordbruksgrödor

1 980

Fruktgruppen

4

Äpple

4 130

5

Övriga fruktarter

4 130

Prydnadsväxter

6

Prydnadsväxter, med levande referenssamling, växthusprovning

2 390

7

Prydnadsväxter, med levande referenssamling, frilandsprovning

3 070

8

Prydnadsväxter, utan levande referenssamling, växthusprovning

2 760

9

Prydnadsväxter, utan levande referenssamling, frilandsprovning

2 890

10

Prydnadsväxter, särskilda fytosanitära villkor

3 550

Grönsaksgruppen

11

Grönsaker, växthusprovning

3 570

12

Grönsaker, frilandsprovning

3 280

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1105

av den 6 juni 2023

om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 april 2019 lämnade Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd Superficid express WIPES i produkttyperna 2 och 4 såsom de beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-RL051111-45 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 april 2019 lämnade Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd Superficid express WIPES i produkttyperna 2 och 4 såsom de beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-RL051111-45 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22.

| (2) | Den likadana enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyperna 2 och 4 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Den likadana enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyperna 2 och 4 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för Superficid express WIPES till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för Superficid express WIPES till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013.

| (4) | I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper. |
| --- | --- |

(4)

I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper.

| (5) | Den 24 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Den 24 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH beviljas unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den likadana enstaka biocidprodukten Superficid express WIPES med registreringsnummer EU-0027676-0000, i enlighet med sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper i bilagan.

Unionsgodkännandet är giltigt från och med den 27 juni 2023 till och med den 31 juli 2032.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 av den 6 maj 2013 om ett förfarande för produktgodkännande av likadana biocidprodukter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 125, 7.5.2013, s. 4).

2

(3)  Kemikaliemyndighetens yttrande av den 8 december 2021 om Superficid express WIPES (https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 av den 18 april 2013 om ändringar av biocidprodukter som godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 109, 19.4.2013, s. 4).

4

---

BILAGA

Sammanfattning av produktegenskaper för en biocidprodukt

Superficid express WIPES

Produkttyp 2 – Desinfektionsmedel och algicider som inte är avsedda att användas direkt på människor eller djur (desinfektionsmedel)

Produkttyp 4 – Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder (desinfektionsmedel)

Godkännandenummer: EU-0027676-0000

R4BP-tillgångsnummer: EU-0027676-0000

1.   ADMINISTRATIVA UPPGIFTER

1.1.   Produktens handelsnamn

| Handelsnamn | Superficid express WIPES
  Bactesil Wipes
  IPA Express Wipes
  Twoalko Express Wipes
  MicrobaX Express Wipes
  Alkodes Express Wipes
  Septokil Express Wipes
  Mastersept Express Wipes
  Descoficid Wipes
  Bactoficid Express Wipes
  Supergerm Express Wipes
  Superdes Express Wipes
  APESIN express F wipes |
| --- | --- |

Handelsnamn

Superficid express WIPES

Bactesil Wipes

IPA Express Wipes

Twoalko Express Wipes

MicrobaX Express Wipes

Alkodes Express Wipes

Septokil Express Wipes

Mastersept Express Wipes

Descoficid Wipes

Bactoficid Express Wipes

Supergerm Express Wipes

Superdes Express Wipes

APESIN express F wipes

1.2.   Innehavare av produktgodkännande

| Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet | Namn | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adress | Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Godkännandenummer | EU-0027676-0000 |
| R4BP-tillgångsnummer | EU-0027676-0000 |
| Datum för godkännande | 27 juni 2023 |
| Utgångsdatum för godkännande | 31 juli 2032 |

Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet

Namn

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH

Adress

Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Godkännandenummer

EU-0027676-0000

R4BP-tillgångsnummer

EU-0027676-0000

Datum för godkännande

27 juni 2023

Utgångsdatum för godkännande

31 juli 2032

1.3.   Produktens tillverkare

| Tillverkarens namn | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, |
| --- | --- |
| Tillverkarens adress | Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland
  A.F.P. Antiseptica Forschungs- und Produktionsgesellschaft mbH, Otto-Brenner-Straße 16-18, 21337 Lüneburg Tyskland
  Sterisol AB, Kronoängsgatan 3, S 59223 Vadstena Sverige |

Tillverkarens namn

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH,

Tillverkarens adress

Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

A.F.P. Antiseptica Forschungs- und Produktionsgesellschaft mbH, Otto-Brenner-Straße 16-18, 21337 Lüneburg Tyskland

Sterisol AB, Kronoängsgatan 3, S 59223 Vadstena Sverige

1.4.   Tillverkare av det verksamma ämnet

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH) |
| Tillverkarens adress | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH)

Tillverkarens adress

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland

Tillverkningsställe(n)

OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | BASF SE |
| Tillverkarens adress | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

BASF SE

Tillverkarens adress

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

Tillverkningsställe(n)

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

| Verksamt ämne | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | INEOS Solvent Germany GmbH |
| Tillverkarens adress | Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland
  INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-2-ol

Tillverkarens namn

INEOS Solvent Germany GmbH

Tillverkarens adress

Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

Tillverkningsställe(n)

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Tyskland

2.   PRODUKTENS SAMMANSÄTTNING OCH FORMULERING

2.1.   Kvalitativ och kvantitativ information om produktens sammansättning

| Trivialnamn | IUPAC-namn | Funktion | CAS-nummer | EG-nummer | Innehåll (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-1-ol | | Verksamt ämne | 71-23-8 | 200-746-9 | 14,3 |
| Propan-2-ol | | Verksamt ämne | 67-63-0 | 200-661-7 | 63,14 |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Funktion

CAS-nummer

EG-nummer

Innehåll (%)

Propan-1-ol

Verksamt ämne

71-23-8

200-746-9

14,3

Propan-2-ol

Verksamt ämne

67-63-0

200-661-7

63,14

2.2.   Typ av formulering

AL - Övriga vätskor

3.   FARO- OCH SKYDDSANGIVELSER

| Faroangivelse | Mycket brandfarlig vätska och ånga.
  Orsakar allvarliga ögonskador.
  Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.
  Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor. |
| --- | --- |
| Skyddsangivelse | Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.
  Behållaren ska vara väl tillsluten.
  Undvik att inandas ångor.
  Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.
  Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.
  VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.
  VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.
  Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.
  Förvaras inlåst.
  Innehållet lämnas till godkänd avfallsbehandlingsanläggning. |

Faroangivelse

Mycket brandfarlig vätska och ånga.

Orsakar allvarliga ögonskador.

Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.

Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor.

Skyddsangivelse

Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.

Behållaren ska vara väl tillsluten.

Undvik att inandas ångor.

Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.

Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.

VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.

Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.

Förvaras inlåst.

Innehållet lämnas till godkänd avfallsbehandlingsanläggning.

4.   GODKÄND ANVÄNDNING

4.1.   Bruksanvisning

Tabell 1.

Användning # 1–Desinfektion av små hårda icke-porösa ytor, bruksfärdig produkt, våtservetter

| Produkttyp | PT 02 - Desinfektionsmedel och algicider som inte är avsedda att användas direkt på människor eller djur |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  hälso- och sjukvårdsinrättningar samt läkemedels- och kosmetikaindustrin, t.ex. patientnära omgivningar, arbetsområden/skrivbord, allmän utrustning (med undantag av ytor som kommer i kontakt med livsmedel): desinfektion av små hårda/icke-porösa ytor.
  Endast för yrkesmässigt bruk. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  Desinficeringsmedel våtservetter är klart för användning vid rumstemperatur (20±2 °C) .
  Ytan, som skall desinficeras, torkas av och fuktas med en tillräcklig mängd av produkten, vilket säkerställer fullständig täckning. |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Kortaste exponeringstid: • för kontroll av bakterier, jästsvampar och höljeförsedda virus: 60 sek; Gör ytan helt våt.
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  En rimlig desinficeringsfrekvens i ett patientrum är 1-2 gånger per dag. Maximalt antal appliceringar är 6 per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna. |
| Användarkategori(er) | Industriell
  Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | Dispenser av PE-kompositfolie med skruvat PE-lock, med 100 PP/PE-våtservetter. |

Produkttyp

PT 02 - Desinfektionsmedel och algicider som inte är avsedda att användas direkt på människor eller djur

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

hälso- och sjukvårdsinrättningar samt läkemedels- och kosmetikaindustrin, t.ex. patientnära omgivningar, arbetsområden/skrivbord, allmän utrustning (med undantag av ytor som kommer i kontakt med livsmedel): desinfektion av små hårda/icke-porösa ytor.

Endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

Desinficeringsmedel våtservetter är klart för användning vid rumstemperatur (20±2 °C) .

Ytan, som skall desinficeras, torkas av och fuktas med en tillräcklig mängd av produkten, vilket säkerställer fullständig täckning.

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Kortaste exponeringstid: • för kontroll av bakterier, jästsvampar och höljeförsedda virus: 60 sek; Gör ytan helt våt.

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

En rimlig desinficeringsfrekvens i ett patientrum är 1-2 gånger per dag. Maximalt antal appliceringar är 6 per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

Dispenser av PE-kompositfolie med skruvat PE-lock, med 100 PP/PE-våtservetter.

4.1.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Ytorna skall alltid vara tydligt rena före desinfektionen. Maximalt antal appliceringar är 6 per dag.

4.1.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning.

4.1.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning.

4.1.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning.

4.1.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning.

4.2.   Bruksanvisning

Tabell 2.

Användning # 2–Desinfektion av små hårda icke-porösa ytor, bruksfärdig produkt, våtservetter

| Produkttyp | PT 04 - Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  sjukvårdsinrättningar och inom livsmedelsindustrin, t.ex. patientnära omgivningar, matlagning och hantering i kök/på restauranger: desinfektion av små hårda/icke-porösa ytor. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  Desinficeringsmedel våtservetter är klart för användning vid rumstemperatur (20±2 °C) .
  Ytan, som skall desinficeras, torkas av och fuktas med en tillräcklig mängd av produkten, vilket säkerställer fullständig täckning. |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Kortaste exponeringstid: för kontroll av bakterier och jästsvampar vid 20 °C: 60 sek; Gör ytan helt våt.
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Produkterna kan användas så ofta som behövs. En rimlig frekvens i kök är 1-2 gånger per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna. |
| Användarkategori(er) | Industriell
  Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | Dispenser av PE-kompositfolie med skruvat PE-lock, med 100 PP/PE-våtservetter. |

Produkttyp

PT 04 - Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

sjukvårdsinrättningar och inom livsmedelsindustrin, t.ex. patientnära omgivningar, matlagning och hantering i kök/på restauranger: desinfektion av små hårda/icke-porösa ytor.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

Desinficeringsmedel våtservetter är klart för användning vid rumstemperatur (20±2 °C) .

Ytan, som skall desinficeras, torkas av och fuktas med en tillräcklig mängd av produkten, vilket säkerställer fullständig täckning.

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Kortaste exponeringstid: för kontroll av bakterier och jästsvampar vid 20 °C: 60 sek; Gör ytan helt våt.

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Produkterna kan användas så ofta som behövs. En rimlig frekvens i kök är 1-2 gånger per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

Dispenser av PE-kompositfolie med skruvat PE-lock, med 100 PP/PE-våtservetter.

4.2.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Ytorna skall alltid vara tydligt rena före desinfektionen.

4.2.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning.

4.2.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning.

4.2.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning.

4.2.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning.

5.   ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING (1)

5.1.   Bruksanvisning

Endast för yrkesmässigt bruk.

För våtservetter, återförslut förpackningen efter att den öppnats.

5.2.   Riskbegränsande åtgärder

Förvaras utom räckhåll för barn.

Undvik ögonkontakt

5.3.   En beskrivning av sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, instruktioner för första hjälpen och nödåtgärder för att skydda miljön

Allmänna åtgärder vid första hjälpen: Flytta bort den drabbade personen från det förorenade området. Sök läkarråd/läkarhjälp om du mår dåligt. Visa om möjligt detta blad.

VID INANDNING: Förflytta dig till ett område med frisk luft och håll dig stilla i en ställning som underlättar andningen. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID HUDKONTAKT: Tvätta genast huden med rikligt med vatten. Ta sedan av alla förorenade kläder och tvätta dem innan de används igen. Fortsätt att tvätta huden med vatten i 15 minuter. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID ÖGONKONTAKT: Skölj genast med vatten i flera minuter. Ta ut eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt skölja i minst 15 minuter. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Information till hälso- och sjukvårdspersonal/läkare:

Ögonen skall också sköljas upprepade gånger under färden till läkaren om ögonen har exponerats för alkaliska kemikalier (pH-värde > 11), aminer och syror såsom ättiksyra, myrsyra eller propionsyra.

VID FÖRTÄRING: Skölj munnen genast. Ge någonting att dricka om den exponerade personen kan svälja. Framkalla INTE kräkningar. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Åtgärder vid oavsiktliga utsläpp: Täta läckan om det går att göra på ett säkert sätt. Avlägsna antändningskällor. Var särskilt försiktig för att undvika att statisk elektricitet bildas. Inga öppna lågor. Rökning förbjuden. Förhindra utsläpp till avlopp och allmänna vattendrag. Torka upp med absorberande material (t.ex. en trasa). Sug upp spill med inerta fasta material, som lera eller kiselgur så snart som möjligt. Samla upp spillet på mekanisk väg (sopa, skyffla). Kassera i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter.

5.4.   Instruktioner för ett säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning

Kasseringen måste ske i enlighet med gällande bestämmelser. Töm inte ut i avloppet. Får inte kasseras med hushållssoporna. Innehållet/behållaren skall kasseras vid en godkänd återvinningscentral. Töm förpackningen helt och hållet före kasseringen. När behållarna är helt tomma kan de återvinnas precis som alla andra förpackningar.

5.5.   Lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Hållbarhet: 24 månader

Förvaras på en torr, sval och välventilerad plats. Behållaren skall vara väl tillsluten. Utsätt inte behållaren för direkt solljus.

Rekommenderad förvaringstemperatur: 0-30 °C

Förvara inte behållaren vid temperaturer under 0 °C

Förvara inte behållaren i närheten av mat, dryck eller djurfoder. Håll behållaren borta från brännbart material.

6.   ÖVRIG INFORMATION

---

(1)  Bruksanvisningar, riskreducerande åtgärder och andra användarriktlinjer i detta avsnitt gäller för alla tillåtna användningar.

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/76 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/76

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1106

av den 6 juni 2023

om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 april 2019 lämnade Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd Manorapid express GEL i produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-SV051112-22 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 april 2019 lämnade Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd Manorapid express GEL i produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-SV051112-22 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22.

| (2) | Den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyp 1 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyp 1 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för Manorapid express GEL till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för Manorapid express GEL till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013.

| (4) | I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper. |
| --- | --- |

(4)

I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper.

| (5) | Den 11 januari 2023 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Den 11 januari 2023 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH beviljas unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express GEL med registreringsnummer EU-0027675-0000, i enlighet med sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper i bilagan.

Unionsgodkännandet är giltigt från och med den 27 juni 2023 till och med den 31 juli 2032.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 av den 6 maj 2013 om ett förfarande för produktgodkännande av likadana biocidprodukter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 125, 7.5.2013, s. 4).

2

(3)  Kemikaliemyndighetens yttrande av den 8 december 2021 om Manorapid express GEL (https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 av den 18 april 2013 om ändringar av biocidprodukter som godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 109, 19.4.2013, s. 4).

4

---

BILAGA

Sammanfattning av produktegenskaper för en biocidprodukt

Manorapid express GEL

Produkttyp 1 – Mänsklig hygien (desinfektionsmedel)

Godkännandenummer: EU-0027675-0000

R4BP-tillgångsnummer: EU-0027675-0000

1.   ADMINISTRATIVA UPPGIFTER

1.1.   Produktens handelsnamn

| Handelsnamn | Manorapid express GEL
  Bactesil Gel
  IPA Hands Gel
  Twoalko Gel
  MicrobaX Gel
  Alkodes Gel
  Septokil Gel
  Mastersept Gel
  Bactoficid Gel
  Supergerm Gel
  Superdes Gel |
| --- | --- |

Handelsnamn

Manorapid express GEL

Bactesil Gel

IPA Hands Gel

Twoalko Gel

MicrobaX Gel

Alkodes Gel

Septokil Gel

Mastersept Gel

Bactoficid Gel

Supergerm Gel

Superdes Gel

1.2.   Innehavare av produktgodkännande

| Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet | Namn | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adress | Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Godkännandenummer | EU-0027675-0000 |
| R4BP-tillgångsnummer | EU-0027675-0000 |
| Datum för godkännande | 27 juni 2023 |
| Utgångsdatum för godkännande | 31 juli 2032 |

Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet

Namn

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH

Adress

Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Godkännandenummer

EU-0027675-0000

R4BP-tillgångsnummer

EU-0027675-0000

Datum för godkännande

27 juni 2023

Utgångsdatum för godkännande

31 juli 2032

1.3.   Produktens tillverkare

| Tillverkarens namn | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH |
| --- | --- |
| Tillverkarens adress | Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Sterisol AB Kronoängsgatan 3, S 59223 Vadstena Sverige |
| A.F.P. Antiseptica Forschungs- und Produktionsgesellschaft mbH, Otto-Brenner-Straße 16-18, 21337 Lüneburg Tyskland |

Tillverkarens namn

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH

Tillverkarens adress

Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Sterisol AB Kronoängsgatan 3, S 59223 Vadstena Sverige

A.F.P. Antiseptica Forschungs- und Produktionsgesellschaft mbH, Otto-Brenner-Straße 16-18, 21337 Lüneburg Tyskland

1.4.   Tillverkare av det verksamma ämnet

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH) |
| Tillverkarens adress | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH)

Tillverkarens adress

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland

Tillverkningsställe(n)

OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | BASF SE |
| Tillverkarens adress | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

BASF SE

Tillverkarens adress

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

Tillverkningsställe(n)

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

| Verksamt ämne | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | INEOS Solvent Germany GmbH |
| Tillverkarens adress | Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland |
| INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-2-ol

Tillverkarens namn

INEOS Solvent Germany GmbH

Tillverkarens adress

Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

Tillverkningsställe(n)

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Tyskland

2.   PRODUKTENS SAMMANSÄTTNING OCH FORMULERING

2.1.   Kvalitativ och kvantitativ information om produktens sammansättning

| Trivialnamn | IUPAC-namn | Funktion | CAS-nummer | EG-nummer | Innehåll (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-1-ol | | Verksamt ämne | 71-23-8 | 200-746-9 | 14,3 |
| Propan-2-ol | | Verksamt ämne | 67-63-0 | 200-661-7 | 63,14 |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Funktion

CAS-nummer

EG-nummer

Innehåll (%)

Propan-1-ol

Verksamt ämne

71-23-8

200-746-9

14,3

Propan-2-ol

Verksamt ämne

67-63-0

200-661-7

63,14

2.2.   Typ av formulering

AL - Övriga vätskor

3.   FARO- OCH SKYDDSANGIVELSER

| Faroangivelse | Mycket brandfarlig vätska och ånga.
  Orsakar allvarliga ögonskador.
  Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.
  Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor. |
| --- | --- |
| Skyddsangivelse | Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.
  Behållaren ska vara väl tillsluten.
  Undvik att inandas ångor.
  Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.
  VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.
  VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.
  Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.
  Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.
  Förvaras inlåst.
  Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral. |

Faroangivelse

Mycket brandfarlig vätska och ånga.

Orsakar allvarliga ögonskador.

Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.

Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor.

Skyddsangivelse

Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.

Behållaren ska vara väl tillsluten.

Undvik att inandas ångor.

Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.

VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.

VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.

Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.

Förvaras inlåst.

Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral.

4.   GODKÄND ANVÄNDNING

4.1.   Bruksanvisning

Tabell 1. Användning # 1–hygienisk handdesinfektion, gel

| Produkttyp | PT 01 - Mänsklig hygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: tuberkulosbaciller
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus






  — | sjukhus och andra vårdinrättningar, ambulanser, operationssalar, vårdhem (inklusive hemvård av patienter) |

Produkttyp

PT 01 - Mänsklig hygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: tuberkulosbaciller

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

—

sjukhus och andra vårdinrättningar, ambulanser, operationssalar, vårdhem (inklusive hemvård av patienter)

| — | sjukhusmatsalar, storkök, läkemedelsindustrier, produktionsplatser och laboratorier: hygienisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer. |
| --- | --- |

—

sjukhusmatsalar, storkök, läkemedelsindustrier, produktionsplatser och laboratorier: hygienisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer.

| — | endast för yrkesmässigt bruk. |
| --- | --- |

—

endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

gnidning

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Dosering: Minst 3 ml (använd dispenser: till exempel inställd på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml) Kontakttid: 30 s

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

| | Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna. |
| --- | --- |

Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

| | Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs. |
| --- | --- |

Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

125, 150, 500, 1 000 ml i genomskinliga/vita högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP);

5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

700 ml påse av genomskinlig PE-kompositfolie med inbyggd PP-pump, 75 ml genomskinlig HDPE-flaska med snäpplock av PP.

4.1.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Produkterna kan appliceras direkt eller användas i en dispenser eller med en pump.

Använd 3 ml av produkten för hygienisk handdesinfektion och håll händerna våta i 30 sekunder.

Fyll inte på.

4.1.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning.

4.2.   Bruksanvisning

Tabell 2. Användning # 2–kirurgisk handdesinfektion, gel

| Produkttyp | PT 01 - Mänsklig hygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: tuberkulosbaciller
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  Produkten kan användas för kirurgisk handtvätt på sjukhus och andra vårdinrättningar: kirurgisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer och underarmar.
  Endast för yrkesmässigt bruk. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  gnidning |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Dosering: Gnid in en tillräcklig mängd i portioner om 3 ml (använd dispenser: till exempel ställ in på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml). Kontakttid: 90 s
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa: | Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna. |

Produkttyp

PT 01 - Mänsklig hygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: tuberkulosbaciller

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

Produkten kan användas för kirurgisk handtvätt på sjukhus och andra vårdinrättningar: kirurgisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer och underarmar.

Endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

gnidning

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Dosering: Gnid in en tillräcklig mängd i portioner om 3 ml (använd dispenser: till exempel ställ in på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml). Kontakttid: 90 s

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

| | Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs. |
| --- | --- |

Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs.

Användarkategori(er)

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

125, 150, 500, 1 000 ml i genomskinliga/vita högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP);

5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

700 ml påse av genomskinlig PE-kompositfolie med inbyggd PP-pump, 75 ml genomskinlig HDPE-flaska med snäpplock av PP.

4.2.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Produkterna kan appliceras direkt eller användas i en dispenser eller med en pump.

För kirurgisk handdesinfektion, används så många portioner på 3 ml som behövs för att hålla händerna våta i 90 sekunder.

Fyll inte på.

4.2.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

5.   ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING (1)

5.1.   Bruksanvisning

Endast för yrkesmässigt bruk.

5.2.   Riskbegränsande åtgärder

Förvaras utom räckhåll för barn.

Undvik ögonkontakt

5.3.   En beskrivning av sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, instruktioner för första hjälpen och nödåtgärder för att skydda miljön

Allmänna åtgärder vid första hjälpen: Flytta bort den drabbade personen från det förorenade området. Sök läkarråd/läkarhjälp om du mår dåligt. Visa om möjligt detta blad.

VID INANDNING: Förflytta dig till ett område med frisk luft och håll dig stilla i en ställning som underlättar andningen. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID HUDKONTAKT: Tvätta genast huden med rikligt med vatten. Ta sedan av alla förorenade kläder och tvätta dem innan de används igen. Fortsätt att tvätta huden med vatten i 15 minuter. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID ÖGONKONTAKT: Skölj genast med vatten i flera minuter. Ta ut eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt skölja i minst 15 minuter. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Information till hälso- och sjukvårdspersonal/läkare:

Ögonen skall också sköljas upprepade gånger under färden till läkaren om ögonen har exponerats för alkaliska kemikalier (pH-värde > 11), aminer och syror såsom ättiksyra, myrsyra eller propionsyra.

VID FÖRTÄRING: Skölj munnen genast. Ge någonting att dricka om den exponerade personen kan svälja. Framkalla INTE kräkningar. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Åtgärder vid oavsiktliga utsläpp:

Täta läckan om det går att göra på ett säkert sätt. Avlägsna antändningskällor. Var särskilt försiktig för att undvika att statisk elektricitet bildas. Inga öppna lågor. Rökning förbjuden.

Förhindra utsläpp till avlopp och allmänna vattendrag.

Torka upp med absorberande material (t.ex. en trasa). Sug upp spill med inerta fasta material, som lera eller kiselgur så snart som möjligt. Samla upp spillet på mekanisk väg (sopa, skyffla). Kassera i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter.

5.4.   Instruktioner för ett säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning

Kasseringen måste ske i enlighet med gällande bestämmelser. Töm inte ut i avloppet. Får inte kasseras med hushållssoporna. Innehållet/behållaren skall kasseras vid en godkänd återvinningscentral. Töm förpackningen helt och hållet före kasseringen. När behållarna är helt tomma kan de återvinnas precis som alla andra förpackningar.

5.5.   Lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Hållbarhet: 24 månader

Förvaras på en torr, sval och välventilerad plats. Behållaren skall vara väl tillsluten. Utsätt inte behållaren för direkt solljus.

Rekommenderad förvaringstemperatur: 0-30 °C

Förvara inte behållaren vid temperaturer under 0 °C

Förvara inte behållaren i närheten av mat, dryck eller djurfoder. Håll behållaren borta från brännbart material.

6.   ÖVRIG INFORMATION

---

(1)  Bruksanvisningar, riskreducerande åtgärder och andra användarriktlinjer i detta avsnitt gäller för alla tillåtna användningar.

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/85 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/85

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1107

av den 6 juni 2023

om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Manorapid express i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 april 2019 lämnade Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd Manorapid express i produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-GD051113-68 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 april 2019 lämnade Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd Manorapid express i produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-GD051113-68 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22.

| (2) | Den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyp 1 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyp 1 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för Manorapid express till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för Manorapid express till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013.

| (4) | I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper. |
| --- | --- |

(4)

I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper.

| (5) | Den 24 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Den 24 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH beviljas unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den likadana enstaka biocidprodukten Manorapid express med registreringsnummer EU-0027674-0000, i enlighet med sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper i bilagan.

Unionsgodkännandet är giltigt från och med den 27 juni 2023 till och med den 31 juli 2032.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 av den 6 maj 2013 om ett förfarande för produktgodkännande av likadana biocidprodukter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 125, 7.5.2013, s. 4).

2

(3)  Kemikaliemyndighetens yttrande av den 8 december 2021 om Manorapid express (https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 av den 18 april 2013 om ändringar av biocidprodukter som godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 109, 19.4.2013, s. 4).

4

---

BILAGA

Sammanfattning av produktegenskaper för en biocidprodukt

Manorapid express

Produkttyp 1 – Mänsklig hygien (desinfektionsmedel)

Godkännandenummer: EU-0027674-0000

R4BP-tillgångsnummer: EU-0027674-0000

1.   ADMINISTRATIVA UPPGIFTER

1.1.   Produktens handelsnamn

| Handelsnamn | Manorapid express
  Bactesil
  IPA Hands
  Twoalko
  MicrobaX
  Alkodes
  Septokil
  Mastersept
  Bactoficid
  Supergerm
  Superdes
  Soft Care Man HD Biocide |
| --- | --- |

Handelsnamn

Manorapid express

Bactesil

IPA Hands

Twoalko

MicrobaX

Alkodes

Septokil

Mastersept

Bactoficid

Supergerm

Superdes

Soft Care Man HD Biocide

1.2.   Innehavare av produktgodkännande

| Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet | Namn | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adress | Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Godkännandenummer | EU-0027674-0000 |
| R4BP-tillgångsnummer | EU-0027674-0000 |
| Datum för godkännande | 27 juni 2023 |
| Utgångsdatum för godkännande | 31 juli 2032 |

Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet

Namn

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH

Adress

Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Godkännandenummer

EU-0027674-0000

R4BP-tillgångsnummer

EU-0027674-0000

Datum för godkännande

27 juni 2023

Utgångsdatum för godkännande

31 juli 2032

1.3.   Produktens tillverkare

| Tillverkarens namn | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH |
| --- | --- |
| Tillverkarens adress | Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland
  Sterisol AB, Kronoängsgatan 3, SE 592 23 Vadstena, Sverige
  A.F.P. Antiseptica Forschungs- und Produktionsgesellschaft mbH, Otto-Brenner-Straße 16-18, 21337 Lüneburg, Tyskland |

Tillverkarens namn

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH

Tillverkarens adress

Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Lysoform Dr. Hans Rosemann GmbH, Kaiser-Wilhelm-Str. 133, 12247 Berlin Tyskland

Sterisol AB, Kronoängsgatan 3, SE 592 23 Vadstena, Sverige

A.F.P. Antiseptica Forschungs- und Produktionsgesellschaft mbH, Otto-Brenner-Straße 16-18, 21337 Lüneburg, Tyskland

1.4.   Tillverkare av det verksamma ämnet

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | OQ Chemicals GmbH (tidigare Oxea GmbH) |
| Tillverkarens adress | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | OQ Chemicals Corperation (tidigare Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City, Förenta staterna |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

OQ Chemicals GmbH (tidigare Oxea GmbH)

Tillverkarens adress

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland

Tillverkningsställe(n)

OQ Chemicals Corperation (tidigare Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City, Förenta staterna

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | BASF SE |
| Tillverkarens adress | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

BASF SE

Tillverkarens adress

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Tyskland

Tillverkningsställe(n)

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen, Tyskland

| Verksamt ämne | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | INEOS Solvent Germany GmbH |
| Tillverkarens adress | Römerstrasse 733, 47443 Moers, Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers, Tyskland
  INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne, Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-2-ol

Tillverkarens namn

INEOS Solvent Germany GmbH

Tillverkarens adress

Römerstrasse 733, 47443 Moers, Tyskland

Tillverkningsställe(n)

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers, Tyskland

INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne, Tyskland

2.   PRODUKTENS SAMMANSÄTTNING OCH FORMULERING

2.1.   Kvalitativ och kvantitativ information om produktens sammansättning

| Trivialnamn | IUPAC-namn | Funktion | CAS-nummer | EG-nummer | Innehåll (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-1-ol | | Verksamt ämne | 71-23-8 | 200-746-9 | 14,3 |
| Propan-2-ol | | Verksamt ämne | 67-63-0 | 200-661-7 | 63,14 |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Funktion

CAS-nummer

EG-nummer

Innehåll (%)

Propan-1-ol

Verksamt ämne

71-23-8

200-746-9

14,3

Propan-2-ol

Verksamt ämne

67-63-0

200-661-7

63,14

2.2.   Typ av formulering

AL - Övriga vätskor

3.   FARO- OCH SKYDDSANGIVELSER

| Faroangivelse | Mycket brandfarlig vätska och ånga.
  Orsakar allvarliga ögonskador.
  Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.
  Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor. |
| --- | --- |
| Skyddsangivelse | Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.
  Behållaren ska vara väl tillsluten.
  Undvik att inandas ångor.
  Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.
  VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.
  VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.
  Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.
  Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.
  Förvaras inlåst.
  Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral. |

Faroangivelse

Mycket brandfarlig vätska och ånga.

Orsakar allvarliga ögonskador.

Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.

Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor.

Skyddsangivelse

Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.

Behållaren ska vara väl tillsluten.

Undvik att inandas ångor.

Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.

VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.

VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.

Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.

Förvaras inlåst.

Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral.

4.   GODKÄND ANVÄNDNING

4.1.   Bruksanvisning

Tabell 1. Användning # 1 – hygienisk handdesinfektion, flytande

| Produkttyp | PT 01 – Mänsklig hygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: tuberkulosbaciller
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus






  — | sjukhus och andra vårdinrättningar, ambulanser, operationssalar, vårdhem (inklusive hemvård av patienter) |

Produkttyp

PT 01 – Mänsklig hygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: tuberkulosbaciller

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

—

sjukhus och andra vårdinrättningar, ambulanser, operationssalar, vårdhem (inklusive hemvård av patienter)

| — | sjukhusmatsalar, storkök, läkemedelsindustrier, produktionsplatser och laboratorier: hygienisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer. |
| --- | --- |

—

sjukhusmatsalar, storkök, läkemedelsindustrier, produktionsplatser och laboratorier: hygienisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer.

| — | endast för yrkesmässigt bruk. |
| --- | --- |

—

endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

gnidning

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Dosering: Minst 3 ml (använd dispenser: till exempel inställd på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml) Kontakttid: 30 s

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

100, 125, 150, 500, 1 000 ml i genomskinliga/vita högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP);

5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

700 ml påse av genomskinlig PE-kompositfolie med inbyggd PP-pump, 75 ml genomskinlig/vit HDPE-flaska med snäpplock av PP.

4.1.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Produkterna kan appliceras direkt eller användas i en dispenser eller med en pump.

Använd 3 ml av produkten för hygienisk handdesinfektion och håll händerna våta i 30 sekunder.

Fyll inte på.

4.1.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.   Bruksanvisning

Tabell 2. Användning # 2 – kirurgisk handdesinfektion, flytande

| Produkttyp | PT 01 – Mänsklig hygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: tuberkulosbaciller
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  Produkten kan användas för kirurgisk handtvätt på sjukhus och andra vårdinrättningar: kirurgisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer och underarmar.
  Endast för yrkesmässigt bruk. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  gnidning |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Dosering: Gnid in en tillräcklig mängd i portioner om 3 ml (använd dispenser: till exempel ställ in på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml). Kontakttid: 90 s
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.
  Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs. |
| Användarkategori(er) | Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | 100, 125, 150, 500, 1 000 ml i genomskinliga/vita högdensitetspolyeten (HDPE) flask or med snäpplock av polypropen (PP);
  5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.
  700 ml påse av genomskinlig PE-kompositfolie med inbyggd PP-pump, 75 ml genomskinlig/vit HDPE-flaska med snäpplock av PP. |

Produkttyp

PT 01 – Mänsklig hygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: tuberkulosbaciller

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

Produkten kan användas för kirurgisk handtvätt på sjukhus och andra vårdinrättningar: kirurgisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer och underarmar.

Endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

gnidning

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Dosering: Gnid in en tillräcklig mängd i portioner om 3 ml (använd dispenser: till exempel ställ in på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml). Kontakttid: 90 s

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs.

Användarkategori(er)

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

100, 125, 150, 500, 1 000 ml i genomskinliga/vita högdensitetspolyeten (HDPE) flask or med snäpplock av polypropen (PP);

5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

700 ml påse av genomskinlig PE-kompositfolie med inbyggd PP-pump, 75 ml genomskinlig/vit HDPE-flaska med snäpplock av PP.

4.2.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Produkterna kan appliceras direkt eller användas i en dispenser eller med en pump.

För kirurgisk handdisinfektion, används så många portioner på 3 ml som behövs för att hålla händerna våta i 90 sekunder.

Fyll inte på.

4.2.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

5.   ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING (1)

5.1.   Bruksanvisning

Endast för yrkesmässigt bruk.

5.2.   Riskbegränsande åtgärder

Förvaras utom räckhåll för barn.

Undvik ögonkontakt

5.3.   En beskrivning av sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, instruktioner för första hjälpen och nödåtgärder för att skydda miljön

Allmänna åtgärder vid första hjälpen: Flytta bort den drabbade personen från det förorenade området. Sök läkarråd/läkarhjälp om du mår dåligt. Visa om möjligt detta blad.

VID INANDNING: Förflytta dig till ett område med frisk luft och håll dig stilla i en ställning som underlättar andningen. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID HUDKONTAKT: Tvätta genast huden med rikligt med vatten. Ta sedan av alla förorenade kläder och tvätta dem innan de används igen. Fortsätt att tvätta huden med vatten i 15 minuter. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID ÖGONKONTAKT: Skölj genast med vatten i flera minuter. Ta ut eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt skölja i minst 15 minuter. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Information till hälso- och sjukvårdspersonal/läkare:

Ögonen skall också sköljas upprepade gånger under färden till läkaren om ögonen har exponerats för alkaliska kemikalier (pH-värde > 11), aminer och syror såsom ättiksyra, myrsyra eller propionsyra.

VID FÖRTÄRING: Skölj munnen genast. Ge någonting att dricka om den exponerade personen kan svälja. Framkalla INTE kräkningar. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Åtgärder vid oavsiktliga utsläpp:

Täta läckan om det går att göra på ett säkert sätt. Avlägsna antändningskällor. Var särskilt försiktig för att undvika att statisk elektricitet bildas. Inga öppna lågor. Rökning förbjuden.

Förhindra utsläpp till avlopp och allmänna vattendrag.

Torka upp med absorberande material (t.ex. en trasa). Sug upp spill med inerta fasta material, som lera eller kiselgur så snart som möjligt. Samla upp spillet på mekanisk väg (sopa, skyffla). Kassera i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter.

5.4.   Instruktioner för ett säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning

Kasseringen måste ske i enlighet med gällande bestämmelser. Töm inte ut i avloppet. Får inte kasseras med hushållssoporna. Innehållet/behållaren skall kasseras vid en godkänd återvinningscentral. Töm förpackningen helt och hållet före kasseringen. När behållarna är helt tomma kan de återvinnas precis som alla andra förpackningar.

5.5.   Lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Hållbarhet: 24 månader

Förvaras på en torr, sval och välventilerad plats. Behållaren skall vara väl tillsluten. Utsätt inte behållaren för direkt solljus.

Rekommenderad förvaringstemperatur: 0–30 °C

Förvara inte behållaren vid temperaturer under 0 °C

Förvara inte behållaren i närheten av mat, dryck eller djurfoder. Håll behållaren borta från brännbart material.

6.   ÖVRIG INFORMATION

---

(1)  Bruksanvisningar, riskreducerande åtgärder och andra användarriktlinjer i detta avsnitt gäller för alla tillåtna användningar.

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/94 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/94

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1108

av den 6 juni 2023

om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten OP Plus i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 april 2019 lämnade Laboratorium Dr. Deppe GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd OP Plus i produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-JN051117-37 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 april 2019 lämnade Laboratorium Dr. Deppe GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd OP Plus i produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-JN051117-37 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22.

| (2) | Den likadana enstaka biocidprodukten OP Plus innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyp 1 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Den likadana enstaka biocidprodukten OP Plus innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyp 1 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för OP Plus till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för OP Plus till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013.

| (4) | I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper. |
| --- | --- |

(4)

I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper.

| (5) | Den 20 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten OP Plus. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten OP Plus.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Laboratorium Dr. Deppe GmbH beviljas unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den likadana enstaka biocidprodukten OP Plus med registreringsnummer EU-0027670-0000, i enlighet med sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper i bilagan.

Unionsgodkännandet är giltigt från och med den 27 juni 2023 till och med den 31 juli 2032.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 av den 6 maj 2013 om ett förfarande för produktgodkännande av likadana biocidprodukter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 125, 7.5.2013, s. 4).

2

(3)  Kemikaliemyndighetens yttrande av den 8 december 2021 om OP Plus (https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 av den 18 april 2013 om ändringar av biocidprodukter som godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 109, 19.4.2013, s. 4).

4

---

BILAGA

Sammanfattning av produktegenskaper för en biocidprodukt

OP Plus

Produkttyp 1 – Mänsklig hygien (desinfektionsmedel)

Godkännandenummer: EU-0027670-0000

R4BP-tillgångsnummer: EU-0027670-0000

1.   ADMINISTRATIVA UPPGIFTER

1.1.   Produktens handelsnamn

| Handelsnamn | OP Plus
  Nextsept
  MyClean HB plus
  MyClean HB basic
  Bavicid Hand |
| --- | --- |

Handelsnamn

OP Plus

Nextsept

MyClean HB plus

MyClean HB basic

Bavicid Hand

1.2.   Innehavare av produktgodkännande

| Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet | Namn | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adress | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Tyskland |
| Godkännandenummer | EU-0027670-0000 |
| R4BP-tillgångsnummer | EU-0027670-0000 |
| Datum för godkännande | 27 juni 2023 |
| Utgångsdatum för godkännande | 31 juli 2032 |

Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet

Namn

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Adress

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Tyskland

Godkännandenummer

EU-0027670-0000

R4BP-tillgångsnummer

EU-0027670-0000

Datum för godkännande

27 juni 2023

Utgångsdatum för godkännande

31 juli 2032

1.3.   Produktens tillverkare

| Tillverkarens namn | Laboratorium Dr. Deppe GmbH |
| --- | --- |
| Tillverkarens adress | Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Tyskland |

Tillverkarens namn

Laboratorium Dr. Deppe GmbH

Tillverkarens adress

Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Laboratorium Dr. Deppe GmbH, Hooghe Weg 35, 47906 Kempen Tyskland

1.4.   Tillverkare av det verksamma ämnet

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | OQ Chemicals GmbH (tidigare Oxea GmbH) |
| Tillverkarens adress | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | OQ Chemicals Corperation (tidigare Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

OQ Chemicals GmbH (tidigare Oxea GmbH)

Tillverkarens adress

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland

Tillverkningsställe(n)

OQ Chemicals Corperation (tidigare Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | BASF SE |
| Tillverkarens adress | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

BASF SE

Tillverkarens adress

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

Tillverkningsställe(n)

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | SASOL Chemie GmbH & Co. KG |
| Tillverkarens adress | Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Sydafrika |
| Tillverkningsställe(n) | Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Sydafrika |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

SASOL Chemie GmbH & Co. KG

Tillverkarens adress

Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Sydafrika

Tillverkningsställe(n)

Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Sydafrika

| Verksamt ämne | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG |
| Tillverkarens adress | Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-2-ol

Tillverkarens namn

Stockmeier Chemie GmbH & Co. KG

Tillverkarens adress

Am Stadtholz 37, 33609 Bielefeld Tyskland

Tillverkningsställe(n)

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

| Verksamt ämne | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | Brenntag GmbH |
| Tillverkarens adress | Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis Nederländerna |
| Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge Förenta staterna |

Verksamt ämne

Propan-2-ol

Tillverkarens namn

Brenntag GmbH

Tillverkarens adress

Stinnes-Platz 1, 45472 Mülheim an der Ruhr Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Shell Nederland Raffinaderij B.V., 3196 KK Rotterdam-Pernis Nederländerna

Exxon Mobil, LA 70805 Baton Rouge Förenta staterna

2.   PRODUKTENS SAMMANSÄTTNING OCH FORMULERING

2.1.   Kvalitativ och kvantitativ information om produktens sammansättning

| Trivialnamn | IUPAC-namn | Funktion | CAS-nummer | EG-nummer | Innehåll (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-1-ol | | Verksamt ämne | 71-23-8 | 200-746-9 | 12,229 |
| Propan-2-ol | | Verksamt ämne | 67-63-0 | 200-661-7 | 62,751 |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Funktion

CAS-nummer

EG-nummer

Innehåll (%)

Propan-1-ol

Verksamt ämne

71-23-8

200-746-9

12,229

Propan-2-ol

Verksamt ämne

67-63-0

200-661-7

62,751

2.2.   Typ av formulering

AL – Övriga vätskor

3.   FARO- OCH SKYDDSANGIVELSER

| Faroangivelse | Mycket brandfarlig vätska och ånga.
  Orsakar allvarliga ögonskador.
  Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.
  Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor. |
| --- | --- |
| Skyddsangivelse | Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.
  Behållaren ska vara väl tillsluten.
  Undvik att inandas ångor.
  Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.
  VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.
  VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.
  Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.
  Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.
  Förvaras inlåst.
  Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral. |

Faroangivelse

Mycket brandfarlig vätska och ånga.

Orsakar allvarliga ögonskador.

Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.

Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor.

Skyddsangivelse

Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.

Behållaren ska vara väl tillsluten.

Undvik att inandas ångor.

Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.

VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.

VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.

Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.

Förvaras inlåst.

Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral.

4.   GODKÄND ANVÄNDNING

4.1.   Bruksanvisning

Tabell 1. Användning # 1 – hygienisk handdesinfektion, flytande

| Produkttyp | PT 01 – Mänsklig hygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: tuberkulosbaciller
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus






  — | sjukhus och andra vårdinrättningar, ambulanser, operationssalar, vårdhem (inklusive hemvård av patienter) |

Produkttyp

PT 01 – Mänsklig hygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: tuberkulosbaciller

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

—

sjukhus och andra vårdinrättningar, ambulanser, operationssalar, vårdhem (inklusive hemvård av patienter)

| — | sjukhusmatsalar, storkök, läkemedelsindustrier, produktionsplatser och laboratorier: hygienisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer. |
| --- | --- |

—

sjukhusmatsalar, storkök, läkemedelsindustrier, produktionsplatser och laboratorier: hygienisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer.

| — | endast för yrkesmässigt bruk. |
| --- | --- |

—

endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

gnidning

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Dosering: Minst 3 ml (använd dispenser: till exempel inställd på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml) Kontakttid: 30 s

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

100, 125, 150, 500, 1 000 ml i vita HDPE-flaskor med snäpplock av PP, 5 000 ml vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

4.1.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Produkterna kan appliceras direkt eller användas i en dispenser eller med en pump.

Använd 3 ml av produkten för hygienisk handdesinfektion och håll händerna våta i 30 sekunder.

Fyll inte på.

4.1.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.   Bruksanvisning

Tabell 2. Användning # 2 – kirurgisk handdesinfektion, flytande

| Produkttyp | PT 01 – Mänsklig hygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: tuberkulosbaciller
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Höljevirus
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  Produkten kan användas för kirurgisk handtvätt på sjukhus och andra vårdinrättningar: kirurgisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer och underarmar.
  Endast för yrkesmässigt bruk. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  gnidning |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Dosering: Gnid in en tillräcklig mängd i portioner om 3 ml (använd dispenser: till exempel ställ in på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml). Kontakttid: 90 s
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.
  Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs. |
| Användarkategori(er) | Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | 100, 125, 150, 500, 1 000 ml i vita HDPE-flaskor med snäpplock av PP, 5 000 ml vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock. |

Produkttyp

PT 01 – Mänsklig hygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: tuberkulosbaciller

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Höljevirus

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

Produkten kan användas för kirurgisk handtvätt på sjukhus och andra vårdinrättningar: kirurgisk handdesinfektion på tydligt rena och torra händer och underarmar.

Endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

gnidning

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Dosering: Gnid in en tillräcklig mängd i portioner om 3 ml (använd dispenser: till exempel ställ in på 1,5 ml per slag, 2 slag per 3 ml). Kontakttid: 90 s

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Det finns ingen begränsning av appliceringarnas antal och tidpunkt. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Produkten kan användas när som helst och så ofta som det behövs.

Användarkategori(er)

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

100, 125, 150, 500, 1 000 ml i vita HDPE-flaskor med snäpplock av PP, 5 000 ml vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

4.2.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Produkterna kan appliceras direkt eller användas i en dispenser eller med en pump.

För kirurgisk handdesinfektion, används så många portioner på 3 ml som behövs för att hålla händerna våta i 90 sekunder.

Fyll inte på.

4.2.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

5.   ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING (1)

5.1.   Bruksanvisning

Endast för yrkesmässigt bruk.

5.2.   Riskbegränsande åtgärder

Förvaras utom räckhåll för barn.

Undvik ögonkontakt

5.3.   En beskrivning av sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, instruktioner för första hjälpen och nödåtgärder för att skydda miljön

Allmänna åtgärder vid första hjälpen: Flytta bort den drabbade personen från det förorenade området. Sök läkarråd/läkarhjälp om du mår dåligt. Visa om möjligt detta blad.

VID INANDNING: Förflytta dig till ett område med frisk luft och håll dig stilla i en ställning som underlättar andningen. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID HUDKONTAKT: Tvätta genast huden med rikligt med vatten. Ta sedan av alla förorenade kläder och tvätta dem innan de används igen. Fortsätt att tvätta huden med vatten i 15 minuter. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID ÖGONKONTAKT: Skölj genast med vatten i flera minuter. Ta ut eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt skölja i minst 15 minuter. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Information till hälso- och sjukvårdspersonal/läkare:

Ögonen skall också sköljas upprepade gånger under färden till läkaren om ögonen har exponerats för alkaliska kemikalier (pH-värde > 11), aminer och syror såsom ättiksyra, myrsyra eller propionsyra.

VID FÖRTÄRING: Skölj munnen genast. Ge någonting att dricka om den exponerade personen kan svälja. Framkalla INTE kräkningar. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Åtgärder vid oavsiktliga utsläpp:

Täta läckan om det går att göra på ett säkert sätt. Avlägsna antändningskällor. Var särskilt försiktig för att undvika att statisk elektricitet bildas. Inga öppna lågor. Rökning förbjuden.

Förhindra utsläpp till avlopp och allmänna vattendrag.

Torka upp med absorberande material (t.ex. en trasa). Sug upp spill med inerta fasta material, som lera eller kiselgur så snart som möjligt. Samla upp spillet på mekanisk väg (sopa, skyffla). Kassera i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter.

5.4.   Instruktioner för ett säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning

Kasseringen måste ske i enlighet med gällande bestämmelser. Töm inte ut i avloppet. Får inte kasseras med hushållssoporna. Innehållet/behållaren skall kasseras vid en godkänd återvinningscentral. Töm förpackningen helt och hållet före kasseringen. När behållarna är helt tomma kan de återvinnas precis som alla andra förpackningar.

5.5.   Lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Hållbarhet: 24 månader

Förvaras på en torr, sval och välventilerad plats. Behållaren skall vara väl tillsluten. Utsätt inte behållaren för direkt solljus.

Rekommenderad förvaringstemperatur: 0-–30 °C

Förvara inte behållaren vid temperaturer under 0 °C

Förvara inte behållaren i närheten av mat, dryck eller djurfoder. Håll behållaren borta från brännbart material.

6.   ÖVRIG INFORMATION

---

(1)  Bruksanvisningar, riskreducerande åtgärder och andra användarriktlinjer i detta avsnitt gäller för alla tillåtna användningar.

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/103 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/103

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1109

av den 6 juni 2023

om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten APESIN Spray i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 april 2019 lämnade Tana-Chemie GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd APESIN Spray i produkttyperna 2 och 4 såsom de beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-PT051116-21 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 april 2019 lämnade Tana-Chemie GmbH i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 och artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 (2) in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en likadan enstaka biocidprodukt, enligt artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013, benämnd APESIN Spray i produkttyperna 2 och 4 såsom de beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. Ansökan registrerades med ärendenummer BC-PT051116-21 i registret över biocidprodukter (registret). I ansökan angavs också ansökningsnumret för den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family, som registrerats i registret med ärendenummer BC-AQ050985-22.

| (2) | Den likadana enstaka biocidprodukten APESIN Spray innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyperna 2 och 4 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Den likadana enstaka biocidprodukten APESIN Spray innehåller propan-1-ol och propan-2-ol som verksamma ämnen, som är upptagna för produkttyperna 2 och 4 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för APESIN Spray till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 december 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett yttrande (3) och utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för APESIN Spray till kommissionen, i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 414/2013.

| (4) | I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper. |
| --- | --- |

(4)

I yttrandet konstateras det att de föreslagna skillnaderna mellan den likadana enstaka biocidprodukten och den motsvarande referensbiocidprodukten bara gäller information som kan bli föremål för en administrativ ändring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 (4) och att den likadana enstaka biocidprodukten uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012, baserat på bedömningen av den motsvarande referensbiocidproduktfamiljen Knieler & Team Propanol Family och förutsatt att det råder överensstämmelse med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper.

| (5) | Den 20 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten APESIN Spray. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för den likadana enstaka biocidprodukten APESIN Spray.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tana-Chemie GmbH beviljas unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den likadana enstaka biocidprodukten APESIN Spray med registreringsnummer EU-0027671-0000, i enlighet med sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper i bilagan.

Unionsgodkännandet är giltigt från och med den 27 juni 2023 till och med den 31 juli 2032.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 414/2013 av den 6 maj 2013 om ett förfarande för produktgodkännande av likadana biocidprodukter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 125, 7.5.2013, s. 4).

2

(3)  Kemikaliemyndighetens yttrande av den 8 december 2021 om APESIN Spray (https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 354/2013 av den 18 april 2013 om ändringar av biocidprodukter som godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 109, 19.4.2013, s. 4).

4

---

BILAGA

Sammanfattning av produktegenskaper för en biocidprodukt

APESIN Spray

Produkttyp 2 – Desinfektionsmedel och algicider som inte är avsedda att användas direkt på människor eller djur (desinfektionsmedel)

Produkttyp 4 – Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder (desinfektionsmedel)

Godkännandenummer: EU-0027671-0000

R4BP-tillgångsnummer: EU-0027671-0000

1.   ADMINISTRATIVA UPPGIFTER

1.1.   Produktens handelsnamn

| Handelsnamn | APESIN Spray
  APESIN spray F
  APESIN flex F
  APESIN flex
  APESIN express F
  APESIN express |
| --- | --- |

Handelsnamn

APESIN Spray

APESIN spray F

APESIN flex F

APESIN flex

APESIN express F

APESIN express

1.2.   Innehavare av produktgodkännande

| Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet | Namn | tana-Chemie GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adress | Rheinallee 96, 55120 Mainz Tyskland |
| Godkännandenummer | EU-0027671-0000 |
| R4BP-tillgångsnummer | EU-0027671-0000 |
| Datum för godkännande | 27 juni 2023 |
| Utgångsdatum för godkännande | 31 juli 2032 |

Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet

Namn

tana-Chemie GmbH

Adress

Rheinallee 96, 55120 Mainz Tyskland

Godkännandenummer

EU-0027671-0000

R4BP-tillgångsnummer

EU-0027671-0000

Datum för godkännande

27 juni 2023

Utgångsdatum för godkännande

31 juli 2032

1.3.   Produktens tillverkare

| Tillverkarens namn | tana-Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Tillverkarens adress | Rheinallee 96, 55120 Mainz Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Werner & Mertz GmbH & Co KG, Neualmerstr. 13, 5400 Hallein Österrike
  Werner & Mertz GmbH, Rheinallee 96, 55120 Mainz Tyskland |

Tillverkarens namn

tana-Chemie GmbH

Tillverkarens adress

Rheinallee 96, 55120 Mainz Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Werner & Mertz GmbH & Co KG, Neualmerstr. 13, 5400 Hallein Österrike

Werner & Mertz GmbH, Rheinallee 96, 55120 Mainz Tyskland

1.4.   Tillverkare av det verksamma ämnet

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | OQ Chemicals GmbH (tidigare Oxea GmbH) |
| Tillverkarens adress | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | OQ Chemicals Corperation (tidigare Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

OQ Chemicals GmbH (tidigare Oxea GmbH)

Tillverkarens adress

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Tyskland

Tillverkningsställe(n)

OQ Chemicals Corperation (tidigare Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Förenta staterna

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | BASF SE |
| Tillverkarens adress | Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

BASF SE

Tillverkarens adress

Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

Tillverkningsställe(n)

BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67056 Ludwigshafen Tyskland

| Verksamt ämne | Propan-1-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | SASOL Chemie GmbH & Co. KG |
| Tillverkarens adress | Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Sydafrika |
| Tillverkningsställe(n) | Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Sydafrika |

Verksamt ämne

Propan-1-ol

Tillverkarens namn

SASOL Chemie GmbH & Co. KG

Tillverkarens adress

Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Sydafrika

Tillverkningsställe(n)

Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Sydafrika

| Verksamt ämne | Propan-2-ol |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | INEOS Solvent Germany GmbH |
| Tillverkarens adress | Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland
  INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Tyskland |

Verksamt ämne

Propan-2-ol

Tillverkarens namn

INEOS Solvent Germany GmbH

Tillverkarens adress

Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

Tillverkningsställe(n)

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Tyskland

INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Tyskland

2.   PRODUKTENS SAMMANSÄTTNING OCH FORMULERING

2.1.   Kvalitativ och kvantitativ information om produktens sammansättning

| Trivialnamn | IUPAC-namn | Funktion | CAS-nummer | EG-nummer | Innehåll (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propan-1-ol | | Verksamt ämne | 71-23-8 | 200-746-9 | 25,0 |
| Propan-2-ol | | Verksamt ämne | 67-63-0 | 200-661-7 | 40,0 |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Funktion

CAS-nummer

EG-nummer

Innehåll (%)

Propan-1-ol

Verksamt ämne

71-23-8

200-746-9

25,0

Propan-2-ol

Verksamt ämne

67-63-0

200-661-7

40,0

2.2.   Typ av formulering

AL – Övriga vätskor

3.   FARO- OCH SKYDDSANGIVELSER

| Faroangivelse | Brandfarlig vätska och ånga.
  Orsakar allvarliga ögonskador.
  Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.
  Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor. |
| --- | --- |
| Skyddsangivelse | Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.
  Behållaren ska vara väl tillsluten.
  Undvik att inandas ångor.
  Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.
  Använd ögonskydd.
  VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.
  VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.
  Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.
  Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.
  Förvaras inlåst.
  Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral. |

Faroangivelse

Brandfarlig vätska och ånga.

Orsakar allvarliga ögonskador.

Kan göra att man blir dåsig eller omtöcknad.

Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor.

Skyddsangivelse

Får inte utsättas för värme, heta ytor, gnistor, öppen låga eller andra antändningskällor. – Rökning förbjuden.

Behållaren ska vara väl tillsluten.

Undvik att inandas ångor.

Används endast utomhus eller i väl ventilerade utrymmen.

Använd ögonskydd.

VID INANDNING: Flytta personen till frisk luft och se till att andningen underlättas.

VID KONTAKT MED ÖGONEN: Skölj försiktigt med vatten i flera minuter. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.

Kontakta genast GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

Förvaras på väl ventilerad plats. Förvaras svalt.

Förvaras inlåst.

Innehållet lämnas till godkänd återvinningscentral.

4.   GODKÄND ANVÄNDNING

4.1.   Bruksanvisning

Tabell 1.

Användning # 1 – Desinfektion av små hårda icke-porösa ytor, bruksfärdig produkt, flytande

| Produkttyp | PT 02 – Desinfektionsmedel och algicider som inte är avsedda att användas direkt på människor eller djur |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Virus (aktivitet mot begränsat spektrum av virus)
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  hälso- och sjukvårdsinrättningar samt läkemedels- och kosmetikaindustrin, t.ex. patientnära omgivningar, arbetsområden/skrivbord, allmän utrustning (med undantag av ytor som kommer i kontakt med livsmedel):
  desinfektion av små hårda/icke-porösa ytor.
  Endast för yrkesmässigt bruk. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  Ytdesinficeringsmedel som är klart för användning vid rumstemperatur (20 ± 2 °C) .
  Hela ytan, som skall desinficeras, fuktas genom att hälla eller spraya på kort avstånd följt av noggrann avtorkning med en trasa. Mängden produkt skall vara tillräcklig (max. 50 ml/m2) för att hålla ytan fuktig under kontakttiden. |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Kortaste exponeringstid: • för kontroll av bakterier, jästsvampar och höljeförsedda virus: 60 sek • för kontroll av virus (begränsad virusdödande verkan): 5 min
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  En rimlig desinficeringsfrekvens i ett patientrum är 1-2 gånger per dag. Maximalt antal appliceringar är 6 per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna. |
| Användarkategori(er) | Industriell
  Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | 100, 500, 750 och 1 000 ml genomskinlig/vit högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP) (tillbehör: PP-skruvförslutning med sprayhuvud);
  5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock. |

Produkttyp

PT 02 – Desinfektionsmedel och algicider som inte är avsedda att användas direkt på människor eller djur

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Virus (aktivitet mot begränsat spektrum av virus)

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

hälso- och sjukvårdsinrättningar samt läkemedels- och kosmetikaindustrin, t.ex. patientnära omgivningar, arbetsområden/skrivbord, allmän utrustning (med undantag av ytor som kommer i kontakt med livsmedel):

desinfektion av små hårda/icke-porösa ytor.

Endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

Ytdesinficeringsmedel som är klart för användning vid rumstemperatur (20 ± 2 °C) .

Hela ytan, som skall desinficeras, fuktas genom att hälla eller spraya på kort avstånd följt av noggrann avtorkning med en trasa. Mängden produkt skall vara tillräcklig (max. 50 ml/m2) för att hålla ytan fuktig under kontakttiden.

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Kortaste exponeringstid: • för kontroll av bakterier, jästsvampar och höljeförsedda virus: 60 sek • för kontroll av virus (begränsad virusdödande verkan): 5 min

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

En rimlig desinficeringsfrekvens i ett patientrum är 1-2 gånger per dag. Maximalt antal appliceringar är 6 per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

100, 500, 750 och 1 000 ml genomskinlig/vit högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP) (tillbehör: PP-skruvförslutning med sprayhuvud);

5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

4.1.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Ytorna skall alltid vara tydligt rena före desinfektionen. Maximalt antal appliceringar är 6 per dag.

4.1.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.1.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.   Bruksanvisning

Tabell 2.

Användning # 2 – Desinfektion av små hårda icke-porösa ytor, bruksfärdig produkt, flytande

| Produkttyp | PT 04 – Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | Ej relevant. |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: Inga data
  Vetenskapligt namn: Inga data
  Svenskt namn: Jäst
  Utvecklingsstadium: Inga data |
| Användningsområde | Inomhus
  sjukvårdsinrättningar och inom livsmedelsindustrin, t.ex. matlagning och hantering i kök/på restauranger: desinfektion små av hårda/icke-porösa ytor.
  Endast för yrkesmässigt bruk. |
| Appliceringsmetod | Metod: Manuell applicering
  Detaljerad beskrivning:
  Ytdesinficeringsmedel som är klart för användning vid rumstemperatur (20 ± 2 °C) .
  Hela ytan, som skall desinficeras, fuktas genom att hälla eller spraya på kort avstånd följt av noggrann avtorkning med en trasa. Mängden produkt skall vara tillräcklig (max. 50 ml/m2) för att hålla ytan fuktig under kontakttiden. |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: Kortaste exponeringstid: för kontroll av bakterier och jästsvampar vid 20 °C: 60 sek
  Spädning (%): produkt som är klar att använda
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Produkterna kan användas så ofta som behövs. En rimlig frekvens i kök är 1-2 gånger per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna. |
| Användarkategori(er) | Industriell
  Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | 100, 500, 750 och 1 000 ml genomskinlig/vit högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP) (tillbehör: PP-skruvförslutning med sprayhuvud);
  5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock. |

Produkttyp

PT 04 – Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

Ej relevant.

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: Inga data

Vetenskapligt namn: Inga data

Svenskt namn: Jäst

Utvecklingsstadium: Inga data

Användningsområde

Inomhus

sjukvårdsinrättningar och inom livsmedelsindustrin, t.ex. matlagning och hantering i kök/på restauranger: desinfektion små av hårda/icke-porösa ytor.

Endast för yrkesmässigt bruk.

Appliceringsmetod

Metod: Manuell applicering

Detaljerad beskrivning:

Ytdesinficeringsmedel som är klart för användning vid rumstemperatur (20 ± 2 °C) .

Hela ytan, som skall desinficeras, fuktas genom att hälla eller spraya på kort avstånd följt av noggrann avtorkning med en trasa. Mängden produkt skall vara tillräcklig (max. 50 ml/m2) för att hålla ytan fuktig under kontakttiden.

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: Kortaste exponeringstid: för kontroll av bakterier och jästsvampar vid 20 °C: 60 sek

Spädning (%): produkt som är klar att använda

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Produkterna kan användas så ofta som behövs. En rimlig frekvens i kök är 1-2 gånger per dag. Inga säkerhetsintervall behöver beaktas mellan appliceringsfaserna.

Användarkategori(er)

Industriell

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

100, 500, 750 och 1 000 ml genomskinlig/vit högdensitetspolyeten (HDPE) flaskor med snäpplock av polypropen (PP) (tillbehör: PP-skruvförslutning med sprayhuvud);

5 000 ml genomskinlig/vit HDPE-behållare med skruvat HDPE-lock.

4.2.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

Ytorna skall alltid vara tydligt rena före desinfektionen.

4.2.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna anvisningar för användning

4.2.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna anvisningar för användning

5.   ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING (1)

5.1.   Bruksanvisning

Endast för yrkesmässigt bruk.

5.2.   Riskbegränsande åtgärder

Förvaras utom räckhåll för barn.

Ögonskydd måste användas när produkten hanteras.

5.3.   En beskrivning av sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, instruktioner för första hjälpen och nödåtgärder för att skydda miljön

Allmänna åtgärder vid första hjälpen: Flytta bort den drabbade personen från det förorenade området. Sök läkarråd/läkarhjälp om du mår dåligt. Visa om möjligt detta blad.

VID INANDNING: Förflytta dig till ett område med frisk luft och håll dig stilla i en ställning som underlättar andningen. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID HUDKONTAKT: Tvätta genast huden med rikligt med vatten. Ta sedan av alla förorenade kläder och tvätta dem innan de används igen. Fortsätt att tvätta huden med vatten i 15 minuter. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN eller läkare.

VID ÖGONKONTAKT: Skölj genast med vatten i flera minuter. Ta ut eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt skölja i minst 15 minuter. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Information till hälso- och sjukvårdspersonal/läkare:

Ögonen skall också sköljas upprepade gånger under färden till läkaren om ögonen har exponerats för alkaliska kemikalier (pH-värde > 11), aminer och syror såsom ättiksyra, myrsyra eller propionsyra.

VID FÖRTÄRING: Skölj munnen genast. Ge någonting att dricka om den exponerade personen kan svälja. Framkalla INTE kräkningar. Ring 112/ambulans för läkarhjälp.

Åtgärder vid oavsiktliga utsläpp: Täta läckan om det går att göra på ett säkert sätt. Avlägsna antändningskällor. Var särskilt försiktig för att undvika att statisk elektricitet bildas. Inga öppna lågor. Rökning förbjuden. Förhindra utsläpp till avlopp och allmänna vattendrag. Torka upp med absorberande material (t.ex. en trasa). Sug upp spill med inerta fasta material, som lera eller kiselgur så snart som möjligt. Samla upp spillet på mekanisk väg (sopa, skyffla). Kassera i enlighet med tillämpliga lokala föreskrifter.

5.4.   Instruktioner för ett säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning

Kasseringen måste ske i enlighet med gällande bestämmelser. Töm inte ut i avloppet. Får inte kasseras med hushållssoporna. Innehållet/behållaren skall kasseras vid en godkänd återvinningscentral. Töm förpackningen helt och hållet före kasseringen. När behållarna är helt tomma kan de återvinnas precis som alla andra förpackningar.

5.5.   Lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Hållbarhet: 24 månader

Förvaras på en torr, sval och välventilerad plats. Behållaren skall vara väl tillsluten. Utsätt inte behållaren för direkt solljus.

Rekommenderad förvaringstemperatur: 0–30 °C

Förvara inte behållaren vid temperaturer under 0 °C

Förvara inte behållaren i närheten av mat, dryck eller djurfoder. Håll behållaren borta från brännbart material.

6.   ÖVRIG INFORMATION

---

(1)  Bruksanvisningar, riskreducerande åtgärder och andra användarriktlinjer i detta avsnitt gäller för alla tillåtna användningar.

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/111 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/111

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1110

av den 6 juni 2023

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b ii,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (2), särskilt artikel 47.2 första stycket b och artikel 54.4 första stycket a och b, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1793 (3) fastställs bestämmelser om tillfällig ökning av offentlig kontroll vid införsel till unionen av vissa sändningar av livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung från vissa tredjeländer som förtecknas i bilaga I till den genomförandeförordningen samt om införande av särskilda villkor för införsel till unionen av vissa sändningar av livsmedel och foder från vissa tredjeländer på grund av risken för kontaminering med mykotoxiner (inklusive aflatoxiner), bekämpningsmedelsrester, pentaklorfenol och dioxiner, mikrobiologisk kontaminering, färgämnet Sudan, rhodamin B och växtgifter enligt förteckningen i bilaga II till den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1793 (3) fastställs bestämmelser om tillfällig ökning av offentlig kontroll vid införsel till unionen av vissa sändningar av livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung från vissa tredjeländer som förtecknas i bilaga I till den genomförandeförordningen samt om införande av särskilda villkor för införsel till unionen av vissa sändningar av livsmedel och foder från vissa tredjeländer på grund av risken för kontaminering med mykotoxiner (inklusive aflatoxiner), bekämpningsmedelsrester, pentaklorfenol och dioxiner, mikrobiologisk kontaminering, färgämnet Sudan, rhodamin B och växtgifter enligt förteckningen i bilaga II till den genomförandeförordningen.

| (2) | Enligt artikel 12 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793 ska kommissionen regelbundet se över förteckningarna i bilagorna till den genomförandeförordningen, minst var sjätte månad, med beaktande av ny information om risker för människors hälsa och bristande efterlevnad av unionslagstiftningen. Sådan ny information omfattar uppgifter från anmälningar som mottagits genom det system för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF) som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 samt uppgifter och information om sändningar och de resultat av dokumentkontroller, identitetskontroller och fysiska kontroller som medlemsstaterna underrättat kommissionen om. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 12 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793 ska kommissionen regelbundet se över förteckningarna i bilagorna till den genomförandeförordningen, minst var sjätte månad, med beaktande av ny information om risker för människors hälsa och bristande efterlevnad av unionslagstiftningen. Sådan ny information omfattar uppgifter från anmälningar som mottagits genom det system för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF) som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 samt uppgifter och information om sändningar och de resultat av dokumentkontroller, identitetskontroller och fysiska kontroller som medlemsstaterna underrättat kommissionen om.

| (3) | De senaste anmälningar som mottagits genom RASFF visar på allvarliga direkta eller indirekta risker för människors hälsa på grund av vissa livsmedel eller foder. Den offentliga kontroll av vissa livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna utförde under det andra halvåret 2022 visade dessutom att förteckningarna i bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör ändras för att skydda människors hälsa i unionen. |
| --- | --- |

(3)

De senaste anmälningar som mottagits genom RASFF visar på allvarliga direkta eller indirekta risker för människors hälsa på grund av vissa livsmedel eller foder. Den offentliga kontroll av vissa livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna utförde under det andra halvåret 2022 visade dessutom att förteckningarna i bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör ändras för att skydda människors hälsa i unionen.

| (4) | Sötpaprika (Capsicum annuum) och spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Dominikanska republiken omfattas sedan januari 2010 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte längre utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (4). Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för sötpaprika (Capsicum annuum) och spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Dominikanska republiken i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fortsatt vara 50 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Sötpaprika (Capsicum annuum) och spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Dominikanska republiken omfattas sedan januari 2010 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte längre utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (4). Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för sötpaprika (Capsicum annuum) och spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Dominikanska republiken i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fortsatt vara 50 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (5) | När det gäller sändningar av sötpaprika (Capsicum annuum), spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) och apelsiner från Egypten har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller sändningar av sötpaprika (Capsicum annuum), spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) och apelsiner från Egypten har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %.

| (6) | När det gäller sändningar av sockerannona (Annona squamosa) från Egypten visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av denna vara från Egypten. Denna vara bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller sändningar av sockerannona (Annona squamosa) från Egypten visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av denna vara från Egypten. Denna vara bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (7) | Jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Gambia omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Gambia i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. Medlemsstaterna bör fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med aflatoxiner uppfylls av dessa varor vid införsel till unionen när de särskilda villkoren har upphävts och när handeln eventuellt återupptas. |
| --- | --- |

(7)

Jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Gambia omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Gambia i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. Medlemsstaterna bör fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med aflatoxiner uppfylls av dessa varor vid införsel till unionen när de särskilda villkoren har upphävts och när handeln eventuellt återupptas.

| (8) | När det gäller sändningar av frukt av pepparrotsträd (drumsticks) (Moringa oleifera) från Indien har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 20 %. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller sändningar av frukt av pepparrotsträd (drumsticks) (Moringa oleifera) från Indien har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 20 %.

| (9) | När det gäller sändningar av ris från Indien har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 10 %. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller sändningar av ris från Indien har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 10 %.

| (10) | När det gäller sändningar av guava (Psidium guajava) från Indien har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller sändningar av guava (Psidium guajava) från Indien har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %.

| (11) | Spanskpeppar av släktet Capsicum (sötpaprika eller annan än sötpaprika) från Indien omfattas sedan januari 2016 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (5). Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för spanskpeppar av släktet Capsicum (sötpaprika eller annan än sötpaprika) från Indien i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 10 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(11)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (sötpaprika eller annan än sötpaprika) från Indien omfattas sedan januari 2016 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (5). Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för spanskpeppar av släktet Capsicum (sötpaprika eller annan än sötpaprika) från Indien i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 10 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (12) | Johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Indien och guarkärnmjöl från Indien omfattas sedan januari 2022 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posterna för johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Indien och guarkärnmjöl från Indien i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(12)

Johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Indien och guarkärnmjöl från Indien omfattas sedan januari 2022 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posterna för johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Indien och guarkärnmjöl från Indien i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (13) | Guarkärnmjöl från Indien omfattas sedan februari 2015 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med pentaklorfenol och dioxiner. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av unionskraven. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för guarkärnmjöl från Indien i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(13)

Guarkärnmjöl från Indien omfattas sedan februari 2015 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med pentaklorfenol och dioxiner. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av unionskraven. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för guarkärnmjöl från Indien i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (14) | När det gäller sändningar av spiskummin från Indien visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av denna vara från Indien. Denna vara bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller sändningar av spiskummin från Indien visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av denna vara från Indien. Denna vara bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (15) | Snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Sydkorea omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Sydkorea i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(15)

Snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Sydkorea omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Sydkorea i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (16) | När det gäller sändningar av sallatsspikblad (Centella asiatica) och smalt papegojblad (Alternanthera sessilis) från Sri Lanka har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 50 %. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller sändningar av sallatsspikblad (Centella asiatica) och smalt papegojblad (Alternanthera sessilis) från Sri Lanka har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 50 %.

| (17) | Johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Malaysia omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Dessa varor har inte importerats till unionen på över ett år. Posten för dessa varor i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå. |
| --- | --- |

(17)

Johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Malaysia omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Dessa varor har inte importerats till unionen på över ett år. Posten för dessa varor i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå.

| (18) | När det gäller sändningar av papaya (Carica papaya) från Mexiko visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av denna vara från Mexiko. Denna vara bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller sändningar av papaya (Carica papaya) från Mexiko visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av denna vara från Mexiko. Denna vara bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (19) | Vattenmelonfrön (Egusi, Citrullus spp.) och produkter därav från Nigeria omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för dessa varor i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå. |
| --- | --- |

(19)

Vattenmelonfrön (Egusi, Citrullus spp.) och produkter därav från Nigeria omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för dessa varor i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå.

| (20) | Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Pakistan omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Pakistan i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. Medlemsstaterna bör fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester uppfylls av dessa varor vid införsel till unionen när de särskilda villkoren har upphävts och när handeln eventuellt återupptas. |
| --- | --- |

(20)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Pakistan omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med bekämpningsmedelsrester. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) från Pakistan i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. Medlemsstaterna bör fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester uppfylls av dessa varor vid införsel till unionen när de särskilda villkoren har upphävts och när handeln eventuellt återupptas.

| (21) | Jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Senegal omfattas sedan juli 2017 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för dessa varor i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå. |
| --- | --- |

(21)

Jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Senegal omfattas sedan juli 2017 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för dessa varor i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå.

| (22) | Jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Sudan omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Sudan i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. Medlemsstaterna bör fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med aflatoxiner uppfylls av dessa varor vid införsel till unionen när de särskilda villkoren har upphävts och när handeln eventuellt återupptas. |
| --- | --- |

(22)

Jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Sudan omfattas sedan januari 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner. Dessa varor har inte importerats till unionen på över tre år. Posten för jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Sudan i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. Medlemsstaterna bör fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med aflatoxiner uppfylls av dessa varor vid införsel till unionen när de särskilda villkoren har upphävts och när handeln eventuellt återupptas.

| (23) | När det gäller sändningar av tahini och halva från Syrien visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med Salmonella. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av dessa varor från Syrien. Dessa varor bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(23)

När det gäller sändningar av tahini och halva från Syrien visar uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll att nya risker för människors hälsa uppstått till följd av eventuell kontaminering med Salmonella. Det måste därför krävas strängare offentlig kontroll vid införsel av dessa varor från Syrien. Dessa varor bör därför införas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (24) | När det gäller sändningar av granatäpplen från Turkiet har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller sändningar av granatäpplen från Turkiet har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 5 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %.

| (25) | Johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Turkiet omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Turkiet i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Turkiet omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta kräva att varje sändning ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för johannesbröd, johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda, samt växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd, från Turkiet i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (26) | Torkade aprikoser och aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade, från Uzbekistan omfattas sedan april 2015 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med sulfiter. Den offentliga kontroll av dessa varor som medlemsstaterna utfört visar att de relevanta kraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt. Därför är strängare offentlig kontroll inte längre motiverad för dessa varor och posten för dessa i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör utgå. |
| --- | --- |

(26)

Torkade aprikoser och aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade, från Uzbekistan omfattas sedan april 2015 av strängare offentlig kontroll på grund av risken för kontaminering med sulfiter. Den offentliga kontroll av dessa varor som medlemsstaterna utfört visar att de relevanta kraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt. Därför är strängare offentlig kontroll inte längre motiverad för dessa varor och posten för dessa i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör utgå.

| (27) | Snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Vietnam omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Vietnam i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(27)

Snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Vietnam omfattas sedan december 2021 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med etylenoxid. Den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visar att efterlevnaden av de relevanta kraven i unionslagstiftningen har förbättrats. Resultaten av denna kontroll visar att införseln av dessa livsmedel till unionen inte utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att fortsätta ska åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 396/2005. Samtidigt bör medlemsstaterna fortsätta att utföra offentlig kontroll för att säkerställa att den nuvarande graden av efterlevnad upprätthålls. Posten för snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser från Vietnam i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till bilaga I till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 20 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (28) | För att säkerställa ett effektivt skydd mot hälsorisker som kan uppstå vid eventuell kontaminering av jordnötter med aflatoxiner bör orden ”inbegripet blandningar” läggas till i raden ”Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade”, i posten för Bolivia i kolumnen ”Livsmedel och foder (avsedd användning)” i tabellen i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793. I kolumnen ”KN-nummer” bör också KN-nummer för blandningar läggas till. |
| --- | --- |

(28)

För att säkerställa ett effektivt skydd mot hälsorisker som kan uppstå vid eventuell kontaminering av jordnötter med aflatoxiner bör orden ”inbegripet blandningar” läggas till i raden ”Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade”, i posten för Bolivia i kolumnen ”Livsmedel och foder (avsedd användning)” i tabellen i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793. I kolumnen ”KN-nummer” bör också KN-nummer för blandningar läggas till.

| (29) | När det gäller sändningar av jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Egypten har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med aflatoxiner påvisats vid de offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 7 och 8 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller sändningar av jordnötter och produkter tillverkade av jordnötter från Egypten har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med aflatoxiner påvisats vid de offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 7 och 8 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %.

| (30) | När det gäller posten för sesamfrön från Indien, som omfattas av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med Salmonella och etylenoxid, utvidgades den avsedda användningen till foder i oktober 2021. Sedan dess har denna vara inte importerats till unionen för den avsedda användningen som foder. Strängare offentlig kontroll och särskilda villkor på grund av risken för kontaminering med Salmonella av sesamfrön från Indien som är avsedda att användas som foder är därför inte längre motiverade, och i posten för Indien i kolumnen ”Livsmedel och foder (avsedd användning)” i tabellen i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör ordalydelsen anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller posten för sesamfrön från Indien, som omfattas av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med Salmonella och etylenoxid, utvidgades den avsedda användningen till foder i oktober 2021. Sedan dess har denna vara inte importerats till unionen för den avsedda användningen som foder. Strängare offentlig kontroll och särskilda villkor på grund av risken för kontaminering med Salmonella av sesamfrön från Indien som är avsedda att användas som foder är därför inte längre motiverade, och i posten för Indien i kolumnen ”Livsmedel och foder (avsedd användning)” i tabellen i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör ordalydelsen anpassas i enlighet med detta.

| (31) | När det gäller sändningar av apelsiner från Turkiet har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 7 och 8 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller sändningar av apelsiner från Turkiet har en hög grad av bristande efterlevnad av de relevanta kraven i unionslagstiftningen vad gäller kontaminering med bekämpningsmedelsrester påvisats vid den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört i enlighet med artiklarna 7 och 8 i genomförandeförordning (EU) 2019/1793. Frekvensen för de identitetskontroller och fysiska kontroller som ska utföras på dessa sändningar som förs in i unionen bör därför höjas till 30 %.

| (32) | Obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter omfattas sedan juli 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med cyanid. Den offentliga kontroll av denna vara som medlemsstaterna utfört visar på en fortsatt hög grad av bristande efterlevnad sedan den strängare offentliga kontrollen infördes. Kontrollerna visar att införsel av denna vara till unionen utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför nödvändigt att, utöver den strängare offentliga kontrollen, föreskriva särskilda villkor för import av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter. I synnerhet bör alla sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 1881/2006. Resultaten av provtagningen och analyserna bör bifogas intyget. Posten för obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till punkt 1 i bilaga II till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(32)

Obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter omfattas sedan juli 2019 av strängare offentlig kontroll och särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med cyanid. Den offentliga kontroll av denna vara som medlemsstaterna utfört visar på en fortsatt hög grad av bristande efterlevnad sedan den strängare offentliga kontrollen infördes. Kontrollerna visar att införsel av denna vara till unionen utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Det är därför nödvändigt att, utöver den strängare offentliga kontrollen, föreskriva särskilda villkor för import av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter. I synnerhet bör alla sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter åtföljas av ett officiellt intyg där det anges att alla resultat av provtagning och analyser visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 1881/2006. Resultaten av provtagningen och analyserna bör bifogas intyget. Posten för obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför utgå och överföras till punkt 1 i bilaga II till den genomförandeförordningen, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller bör fastställas till 50 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (33) | Pistaschmandlar och produkter därav från Turkiet förtecknas i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 till följd av eventuell kontaminering med aflatoxiner, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller är fastställd till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. Pistaschmandlar och produkter därav från Förenta staterna ströks från förteckningen i genomförandeförordning (EU) 2019/1793 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1900 (6) eftersom resultaten av den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visade att de relevanta kraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylldes på ett tillfredsställande sätt vad gäller kontaminering med aflatoxiner och inte längre krävde strängare offentlig kontroll. Uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll under andra halvåret 2022 visar dock att nya risker för människors hälsa har uppstått, vilket kräver särskilda importvillkor, till följd av eventuell kontaminering med aflatoxiner av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet. |
| --- | --- |

(33)

Pistaschmandlar och produkter därav från Turkiet förtecknas i punkt 1 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 till följd av eventuell kontaminering med aflatoxiner, och frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller är fastställd till 50 % av de sändningar som förs in i unionen. Pistaschmandlar och produkter därav från Förenta staterna ströks från förteckningen i genomförandeförordning (EU) 2019/1793 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1900 (6) eftersom resultaten av den offentliga kontroll som medlemsstaterna utfört visade att de relevanta kraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylldes på ett tillfredsställande sätt vad gäller kontaminering med aflatoxiner och inte längre krävde strängare offentlig kontroll. Uppgifter från anmälningar i RASFF och information om medlemsstaternas offentliga kontroll under andra halvåret 2022 visar dock att nya risker för människors hälsa har uppstått, vilket kräver särskilda importvillkor, till följd av eventuell kontaminering med aflatoxiner av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet.

| (34) | För att säkerställa skydd mot hälsorisker som kan uppstå vid eventuell kontaminering med de faror som anges i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör det i den bilagan läggas till en tredje punkt för livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som avsänds till unionen från något annat tredjeland än ursprungslandet. |
| --- | --- |

(34)

För att säkerställa skydd mot hälsorisker som kan uppstå vid eventuell kontaminering med de faror som anges i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör det i den bilagan läggas till en tredje punkt för livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som avsänds till unionen från något annat tredjeland än ursprungslandet.

| (35) | Med beaktande av ny information avseende sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet är det nödvändigt att fastställa särskilda villkor för införsel av dessa till unionen. Pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet bör därför införas i punkt 3 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, med en frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller på 50 % av de sändningar som förs in i unionen, och de bör åtföljas av ett officiellt intyg från Turkiets behöriga myndigheter där det anges att alla resultat av provtagning visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

(35)

Med beaktande av ny information avseende sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet är det nödvändigt att fastställa särskilda villkor för införsel av dessa till unionen. Pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet bör därför införas i punkt 3 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793, med en frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller på 50 % av de sändningar som förs in i unionen, och de bör åtföljas av ett officiellt intyg från Turkiets behöriga myndigheter där det anges att alla resultat av provtagning visar på efterlevnad av förordning (EG) nr 1881/2006.

| (36) | För att säkerställa rättssäkerhet vid införsel till unionen av sändningar som redan har avsänts från ursprungslandet, eller från något annat tredjeland om det landet inte är samma som ursprungslandet, när den här förordningen träder i kraft, bör det föreskrivas en övergångsperiod för sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter och för sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet, som inte åtföljs av resultaten av provtagning och analyser samt ett officiellt intyg. Samtidigt säkerställs skyddet av folkhälsan för sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter och för sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet, eftersom dessa varor omfattas av identitetskontroller och fysiska kontroller med en frekvens på 50 % av de sändningar som förs in i unionen. |
| --- | --- |

(36)

För att säkerställa rättssäkerhet vid införsel till unionen av sändningar som redan har avsänts från ursprungslandet, eller från något annat tredjeland om det landet inte är samma som ursprungslandet, när den här förordningen träder i kraft, bör det föreskrivas en övergångsperiod för sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter och för sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet, som inte åtföljs av resultaten av provtagning och analyser samt ett officiellt intyg. Samtidigt säkerställs skyddet av folkhälsan för sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter och för sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som avsänds till unionen från Turkiet, eftersom dessa varor omfattas av identitetskontroller och fysiska kontroller med en frekvens på 50 % av de sändningar som förs in i unionen.

| (37) | Genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför ändras i enlighet med detta. För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 ersättas i sin helhet med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(37)

Genomförandeförordning (EU) 2019/1793 bör därför ändras i enlighet med detta. För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilagorna I och II till genomförandeförordning (EU) 2019/1793 ersättas i sin helhet med texten i bilagan till den här förordningen.

| (38) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(38)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2019/1793 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Särskilda villkor för införsel till unionen av följande kategorier av sändningar av livsmedel och foder på grund av risken för kontaminering med mykotoxiner (inklusive aflatoxiner), bekämpningsmedelsrester, pentaklorfenol och dioxiner, mikrobiologisk kontaminering, färgämnet Sudan, rhodamin B och växtgifter, i enlighet med artikel 53.1 b i förordning (EG) nr 178/2002:






  i) | Sändningar av livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung från tredjeländer eller delar av tredjeländer som innehåller något av de livsmedel och foder som förtecknas i tabellen i punkt 1 i bilaga II och omfattas av de KN-nummer och Taric-nummer som anges i den bilagan. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

Särskilda villkor för införsel till unionen av följande kategorier av sändningar av livsmedel och foder på grund av risken för kontaminering med mykotoxiner (inklusive aflatoxiner), bekämpningsmedelsrester, pentaklorfenol och dioxiner, mikrobiologisk kontaminering, färgämnet Sudan, rhodamin B och växtgifter, i enlighet med artikel 53.1 b i förordning (EG) nr 178/2002:

i)

Sändningar av livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung från tredjeländer eller delar av tredjeländer som innehåller något av de livsmedel och foder som förtecknas i tabellen i punkt 1 i bilaga II och omfattas av de KN-nummer och Taric-nummer som anges i den bilagan.

| ii) | Sändningar av livsmedel bestående av två eller flera ingredienser som innehåller något av de livsmedel som förtecknas i tabellen i punkt 1 i bilaga II på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner, i en mängd som överskrider 20 % av antingen en enskild produkt eller summan av de produkterna, och som omfattas av de KN-nummer som anges i tabellen i punkt 2 till den bilagan. |
| --- | --- |

ii)

Sändningar av livsmedel bestående av två eller flera ingredienser som innehåller något av de livsmedel som förtecknas i tabellen i punkt 1 i bilaga II på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner, i en mängd som överskrider 20 % av antingen en enskild produkt eller summan av de produkterna, och som omfattas av de KN-nummer som anges i tabellen i punkt 2 till den bilagan.

| iii) | Sändningar av livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som avsänds till unionen från något annat tredjeland än ursprungslandet och som innehåller något av de livsmedel och foder som förtecknas i tabellen i punkt 3 i bilaga II.” |
| --- | --- |

iii)

Sändningar av livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som avsänds till unionen från något annat tredjeland än ursprungslandet och som innehåller något av de livsmedel och foder som förtecknas i tabellen i punkt 3 i bilaga II.”

| 2. | Artikel 14 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 14
  Övergångsperioder

  1.   Sådana sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter som har avsänts till unionen från Turkiet, eller från något annat tredjeland om det landet inte är samma som ursprungslandet, före ikraftträdandet av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1110 (*1) får föras in i unionen till och med den 27 augusti 2023 utan att åtföljas av resultaten av provtagning och analyser enligt artikel 10 och ett officiellt intyg enligt artikel 11.


  2.   Sådana sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som har avsänts till unionen från Turkiet före ikraftträdandet av genomförandeförordning (EU) 2023/1110 får föras in i unionen till och med den 27 augusti 2023 utan att åtföljas av resultaten av provtagning och analyser enligt artikel 10 och ett officiellt intyg enligt artikel 11.



  (*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1110 av den 6 juni 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 (EUT L 147, 7.6.2023, s. 111).”
  " |
| --- | --- |

2.

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Övergångsperioder

1.   Sådana sändningar av obearbetade aprikoskärnor från Turkiet avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter som har avsänts till unionen från Turkiet, eller från något annat tredjeland om det landet inte är samma som ursprungslandet, före ikraftträdandet av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1110 (*1) får föras in i unionen till och med den 27 augusti 2023 utan att åtföljas av resultaten av provtagning och analyser enligt artikel 10 och ett officiellt intyg enligt artikel 11.

2.   Sådana sändningar av pistaschmandlar och produkter därav som har sitt ursprung i Förenta staterna och som har avsänts till unionen från Turkiet före ikraftträdandet av genomförandeförordning (EU) 2023/1110 får föras in i unionen till och med den 27 augusti 2023 utan att åtföljas av resultaten av provtagning och analyser enligt artikel 10 och ett officiellt intyg enligt artikel 11.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1110 av den 6 juni 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 (EUT L 147, 7.6.2023, s. 111).”
  "

*1

| 3. | Bilagorna I och II ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I och II ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1793 av den 22 oktober 2019 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer, om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 och genomförandeförordningar (EU) nr 884/2014, (EU) 2015/175, (EU) 2017/186 och (EU) 2018/1660 (EUT L 277, 29.10.2019, s. 89).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1900 av den 27 oktober 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/1793 om tillfällig ökning av offentlig kontroll av och nödåtgärder avseende införsel till unionen av vissa varor från vissa tredjeländer och genomförande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/625 och (EG) nr 178/2002 (EUT L 387, 3.11.2021, s. 78).

6

---

BILAGA

”BILAGA I

Livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung från vissa tredjeländer som omfattas av en tillfällig ökning av offentlig kontroll vid gränskontrollstationer och andra kontrollställen

| Rad | Ursprungsland | Livsmedel och foder (avsedd användning) | KN-nummer  (1) | Taric-undernummer | Fara | Frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | — | Hasselnötter (Corylus sp.), med skal |

Rad

Ursprungsland

Livsmedel och foder (avsedd användning)

KN-nummer  (1)

Taric-undernummer

Fara

Frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller (%)

—

Hasselnötter (Corylus sp.), med skal

0802 21 00

| — | Hasselnötter (Corylus sp.), skalade |
| --- | --- |

—

Hasselnötter (Corylus sp.), skalade

0802 22 00

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller hasselnötter |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller hasselnötter

ex 0813 50 39 ;

70

ex 0813 50 91 ;

70

ex 0813 50 99

70

| — | Hasselnötspasta |
| --- | --- |

—

Hasselnötspasta

ex 2007 10 10 ;

70

ex 2007 10 99 ;

40

ex 2007 99 39 ;

05; 06

ex 2007 99 50 ;

33

ex 2007 99 97

23

| — | Hasselnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Hasselnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

ex 2008 19 12 ;

30

ex 2008 19 19 ;

30

ex 2008 19 92 ;

30

ex 2008 19 95 ;

20

ex 2008 19 99 ;

30

ex 2008 97 12 ;

15

1

Azerbajdzjan (AZ)

ex 2008 97 14 ;

15

Aflatoxiner

20

ex 2008 97 16 ;

15

ex 2008 97 18 ;

15

ex 2008 97 32 ;

15

ex 2008 97 34 ;

15

ex 2008 97 36 ;

15

ex 2008 97 38 ;

15

ex 2008 97 51 ;

15

ex 2008 97 59 ;

15

ex 2008 97 72 ;

15

ex 2008 97 74 ;

15

ex 2008 97 76 ;

15

ex 2008 97 78 ;

15

ex 2008 97 92 ;

15

ex 2008 97 93 ;

15

ex 2008 97 94 ;

15

ex 2008 97 96 ;

15

ex 2008 97 97 ;

15

ex 2008 97 98

15

| — | Mjöl och pulver av hasselnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl och pulver av hasselnötter

ex 1106 30 90

40

| — | Hasselnötsolja |
| --- | --- |

—

Hasselnötsolja

ex 1515 90 99

20

(Livsmedel)

| — | Paranötter, med skal |
| --- | --- |

—

Paranötter, med skal

0801 21 00

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller paranötter med skal |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller paranötter med skal

(Livsmedel)

ex 0813 50 31 ;

20

ex 0813 50 39 ;

20

Aflatoxiner

50

ex 0813 50 91 ;

20

ex 0813 50 99

20

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

2

Brasilien (BR)

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

2008 11 91 ;

Bekämpningsmedelsrester  (3)

30

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

3

Palmolja

1511 10 90

Elfenbenskusten (CI)

(Livsmedel)

1511 90 11

Färgämnet Sudan  (14)

20

ex 1511 90 19

90

1511 90 99

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

Aflatoxiner

10

4

Kina (CN)

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Sötpaprika (Capsicum

annuum)

(Livsmedel – krossade eller malda)

ex 0904 22 00

11

Salmonella
   (4)

10

Te, även aromatiserat

(Livsmedel)

0902

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (5)

20

5

Colombia (CO)

Grenadilla och passionsfrukt (Passiflora ligularis och Passiflora edulis)

(Livsmedel)

ex 0810 90 20

30

Bekämpningsmedelsrester  (3)

10

6

Dominikanska republiken (DO)

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

0709 60 10

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (17)

50

0710 80 51

| — | Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99

20

ex 0710 80 59

20

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

0709 60 10

0710 80 51

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (6)

30

7

Egypten (EG)

| — | Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99

20

ex 0710 80 59

20

Apelsiner

(Livsmedel – färska eller torkade)

0805 10

Bekämpningsmedelsrester  (3)

30

Sockerannona (Annona squamosa)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0810 90 75

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

| — | Hasselnötter (Corylus sp.), med skal |
| --- | --- |

—

Hasselnötter (Corylus sp.), med skal

0802 21 00

| — | Hasselnötter (Corylus sp.), skalade |
| --- | --- |

—

Hasselnötter (Corylus sp.), skalade

0802 22 00

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller hasselnötter |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller hasselnötter

ex 0813 50 39 ;

70

ex 0813 50 91 ;

70

ex 0813 50 99

70

| — | Hasselnötspasta |
| --- | --- |

—

Hasselnötspasta

ex 2007 10 10 ;

70

ex 2007 10 99 ;

40

ex 2007 99 39 ;

05; 06

ex 2007 99 50 ;

33

ex 2007 99 97

23

| — | Hasselnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Hasselnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

ex 2008 19 12 ;

30

ex 2008 19 19 ;

30

ex 2008 19 92 ;

30

ex 2008 19 95 ;

20

ex 2008 19 99 ;

30

ex 2008 97 12 ;

15

8

Georgien (GE)

ex 2008 97 14 ;

15

Aflatoxiner

30

ex 2008 97 16 ;

15

ex 2008 97 18 ;

15

ex 2008 97 32 ;

15

ex 2008 97 34 ;

15

ex 2008 97 36 ;

15

ex 2008 97 38 ;

15

ex 2008 97 51 ;

15

ex 2008 97 59 ;

15

ex 2008 97 72 ;

15

ex 2008 97 74 ;

15

ex 2008 97 76 ;

15

ex 2008 97 78 ;

15

ex 2008 97 92 ;

15

ex 2008 97 93 ;

15

ex 2008 97 94 ;

15

ex 2008 97 96 ;

15

ex 2008 97 97 ;

15

ex 2008 97 98 ;

15

| — | Mjöl och pulver av hasselnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl och pulver av hasselnötter

ex 1106 30 90

40

| — | Hasselnötsolja |
| --- | --- |

—

Hasselnötsolja

ex 1515 90 99

20

(Livsmedel)

9

Gambia (GM)

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

10

Israel (IL)
   (16)

Basilika (Ocimum basilicum)

(Livsmedel)

ex 1211 90 86

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

10

Mynta (Mentha)

(Livsmedel)

ex 1211 90 86

30

Bekämpningsmedelsrester  (3)

10

Betelblad (Piper betle L.)

(Livsmedel)

ex 1404 90 00  (10)

10

Salmonella
   (4)

30

Okra

ex 0709 99 90 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (7)
   (13)

20

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0710 80 95

30

Frukt av pepparrotsträd (drumsticks) (Moringa oleifera)

ex 0709 99 90

10

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0710 80 95

75

Ris

(Livsmedel)

1006

Aflatoxiner och

okratoxin A

5

Bekämpningsmedelsrester  (3)

10

Sparrisbönor

(Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, Vigna unguiculata ssp. unguiculata)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta

grönsaker)

ex 0708 20 00 ;

10

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

ex 0710 22 00

10

Guava (Psidium guajava)

(Livsmedel)

ex 0804 50 00

30

Bekämpningsmedelsrester  (3)

30

Muskot (Myristica fragrans)

(Livsmedel – torkade kryddor)

0908 11 00 ;

0908 12 00

Aflatoxiner

30

11

Indien (IN)

Spanskpeppar av släktet Capsicum

(sötpaprika eller annan än sötpaprika)

(Livsmedel – torkade, rostade,

krossade eller malda)

0904 21 10

Aflatoxiner

10

ex 0904 22 00

11; 19

ex 0904 21 90

20

ex 2005 99 10

10; 90

ex 2005 99 80

94

| — | Johannesbröd |
| --- | --- |

—

Johannesbröd

1212 92 00

Bekämpningsmedelsrester  (13)

20

| — | Johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda |
| --- | --- |

—

Johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda

1212 99 41

| — | Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd |
| --- | --- |

—

Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd

(Livsmedel och foder)

1302 32 10

Guarkärnmjöl

(Livsmedel och foder)

ex 1302 32 90

Bekämpningsmedelsrester  (13)

20

Pentaklorfenol och dioxiner

50

| — | Spiskummin |
| --- | --- |

—

Spiskummin

0909 31 00

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

| — | Spiskummin, krossad eller malen |
| --- | --- |

—

Spiskummin, krossad eller malen

(Livsmedel)

0909 32 00

12

Kenya (KE)

Bönor (Vigna spp., Phaseolus spp.)

0708 20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

10

(Livsmedel – färska eller kylda)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

ex 0710 80 59

20

13

Sydkorea (KR)

Kosttillskott som innehåller växter  (15)

(Livsmedel)

ex 1302

ex 2106

Bekämpningsmedelsrester  (13)

30

Snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser

(Livsmedel)

ex 1902 30 10

30

Bekämpningsmedelsrester  (13)

20

14

Sri Lanka (LK)

Sallatsspikblad (Centella asiatica)

(Livsmedel)

ex 1211 90 86

60

Bekämpningsmedelsrester  (3)

50

Smalt papegojblad (Alternanthera sessilis)

(Livsmedel)

ex 0709 99 90

35

Bekämpningsmedelsrester  (3)

50

15

Madagaskar (MG)

Ögonbönor (Vigna unguiculata)

(Livsmedel)

0713 35 00

Bekämpningsmedelsrester  (3)

10

16

Mexiko (MX)

Papaya (Carica papaya)

(Livsmedel – färska och kylda)

0807 20 00

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

17

Malaysia (MY)

Jackfrukter (Artocarpus heterophyllus)

(Livsmedel – färska)

ex 0810 90 20

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

50

Kryddblandningar

(Livsmedel)

0910 91 10 ;

0910 91 90

Aflatoxiner

50

Ris

(Livsmedel)

1006

Aflatoxiner och

okratoxin A

10

18

(PK) Pakistan

Bekämpningsmedelsrester  (3)

5

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

ex 0710 80 59

20

19

Rwanda (RW)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

20

ex 0710 80 59

20

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

20

Sudan (SD)

2008 11 98 ;

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

ex 2007 10 99

50

(Livsmedel och foder)

ex 2007 99 39

07; 08

21

Syrien (SY)

Tahini och halva av sesamfrön

(Livsmedel)

ex 1704 90 99

ex 1806 20 95

ex 1806 90 50

ex 1806 90 60

ex 2008 19 19

ex 2008 19 99

12; 92

13; 93

10

11; 91

40

40

Salmonella
   (2)

20

22

Thailand (TH)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (8)

30

ex 0710 80 59

20

Citroner (Citrus limon, Citrus

limonum)

(Livsmedel – färska, kylda eller torkade)

0805 50 10

Bekämpningsmedelsrester  (3)

30

Grapefrukter

(Livsmedel)

0805 40 00

Bekämpningsmedelsrester  (3)

30

Granatäpplen

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0810 90 75

30

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (9)

30

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

0709 60 10

0710 80 51

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (10)

20

23

Turkiet (TR)

| — | Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99

ex 0710 80 59

20

20

| — | Spiskummin |
| --- | --- |

—

Spiskummin

0909 31 00

Pyrrolizidinalkaloider

20

| — | Spiskummin, krossad eller malen |
| --- | --- |

—

Spiskummin, krossad eller malen

(Livsmedel)

0909 32 00

Torkad oregano

(Livsmedel)

ex 1211 90 86

40

Pyrrolizidinalkaloider

20

Sesamfrön

(Livsmedel)

1207 40 90

Salmonella
   (2)

20

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

| — | Johannesbröd |
| --- | --- |

—

Johannesbröd

1212 92 00

Bekämpningsmedelsrester  (13)

20

| — | Johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda |
| --- | --- |

—

Johannesbrödfrön med skal, inte krossade eller malda

1212 99 41

| — | Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd |
| --- | --- |

—

Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd

(Livsmedel och foder)

1302 32 10

24

Uganda (UG)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)

50

ex 0710 80 59

20

Bekämpningsmedelsrester  (13)

10

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

25

Förenta staterna (US)

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

Aflatoxiner

20

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

26

Vietnam (VN)

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (3)
   (12)

50

ex 0710 80 59

20

Snabbnudlar som innehåller kryddor/smaksättningspreparat eller såser

(Livsmedel)

ex 1902 30 10

30

Bekämpningsmedelsrester  (13)

20

BILAGA II

Livsmedel och foder från vissa tredjeländer som omfattas av särskilda villkor för införsel till unionen på grund av risken för kontaminering med mykotoxiner (inklusive aflatoxiner), bekämpningsmedelsrester, pentaklorfenol och dioxiner, mikrobiologisk kontaminering, färgämnet Sudan, rhodamin B och växtgifter

1.   Livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som avses i artikel 1.1 b i

| Rad | Ursprungsland | Livsmedel och foder (avsedd användning) | KN-nummer  (18) | Taric-undernummer | Fara | Frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bangladesh (BD) | Livsmedel som innehåller eller består av betelblad (Piper betle)


  (Livsmedel) | ex 1404 90 00  (25) | 10 | Salmonella
   (22) | 50 |
| | | — | Jordnötter, med skal |

Rad

Ursprungsland

Livsmedel och foder (avsedd användning)

KN-nummer  (18)

Taric-undernummer

Fara

Frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller (%)

1

Bangladesh (BD)

Livsmedel som innehåller eller består av betelblad (Piper betle)

(Livsmedel)

ex 1404 90 00  (25)

10

Salmonella
   (22)

50

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

2

Bolivia (BO)

ex 2008 19 92 ;

40

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

3

Brasilien (BR)

Svartpeppar (Piper nigrum)

(Livsmedel – varken krossade eller

malda)

ex 0904 11 00

10

Salmonella
   (19)

50

4

Kina (CN)

Xantangummi

(Livsmedel och foder)

ex 3913 90 00

40

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Auberginer (Solanum

melongena)

(Livsmedel – färska eller kylda)

0709 30 00

Bekämpningsmedelsrester  (20)

50

Sparrisbönor (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, Vigna unguiculata ssp. unguiculata)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0708 20 00

10

Bekämpningsmedelsrester  (20)
   (28)

30

5

Dominikanska

republiken (DO)

ex 0710 22 00

10

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

6

Egypten (EG)

ex 2008 19 92 ;

40

Aflatoxiner

30

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

| — | Peppar av släktet Piper; frukter av släktena Capsicum och Pimenta, torkade, krossade eller malda |
| --- | --- |

—

Peppar av släktet Piper; frukter av släktena Capsicum och Pimenta, torkade, krossade eller malda

0904

Aflatoxiner

50

7

Etiopien (ET)

| — | Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor |
| --- | --- |

—

Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor

(Livsmedel – torkade kryddor)

0910

Sesamfrön

(Livsmedel)

1207 40 90

Salmonella
   (22)

50

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 92 ;

40

8

Ghana (GH)

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Palmolja

1511 10 90

(Livsmedel)

1511 90 11

Färgämnet Sudan  (27)

50

ex 1511 90 19

90

1511 90 99

9

Indonesien (ID)

Muskot (Myristica fragrans)

(Livsmedel – torkade kryddor)

0908 11 00 ;

0908 12 00

Aflatoxiner

30

Curryblad (Bergera/Murraya koenigii)

(Livsmedel – färska, kylda, frysta eller torkade)

ex 1211 90 86

10

Bekämpningsmedelsrester  (20)
   (29)

50

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

1202 41 00

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

1202 42 00

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

2008 11 10

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

| — | Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

10

Indien (IN)

| — | Mjöl av jordnötter |
| --- | --- |

—

Mjöl av jordnötter

ex 1208 90 00

20

| — | Jordnötspasta |
| --- | --- |

—

Jordnötspasta

ex 2007 10 10

80

(Livsmedel och foder)

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Spanskpeppar av släktet Capsicum (annan än sötpaprika)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 60 99 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (20)
   (21)

20

ex 0710 80 59

20

Sesamfrön

(Livsmedel)

1207 40 90

Salmonella
   (22)

20

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Sesamfrön

(Livsmedel och foder)

1207 40 90

Bekämpningsmedelsrester  (26)

50

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Blandningar av livsmedelstillsatser som innehåller fruktkärnmjöl eller guarkärnmjöl

(Livsmedel)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Peppar av släktet Piper; frukter av släktena Capsicum och Pimenta, torkade, krossade eller malda

(Livsmedel – torkade kryddor)

0904

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Vanilj

(Livsmedel – torkade kryddor)

0905

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Kanel och kanelknopp

(Livsmedel – torkade kryddor)

0906

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor

(Livsmedel – torkade kryddor)

0907

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Muskot, muskotblomma och kardemumma

(Livsmedel – torkade kryddor)

0908

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär

(Livsmedel – torkade kryddor)

0909

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor

(Livsmedel – torkade kryddor)

0910

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål; senapspulver och beredd senap

(Livsmedel)

2103

Bekämpningsmedelsrester (26)

20

Kalciumkarbonat

(Livsmedel och foder)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 2530 90 70

2836 50 00

55

60

10

Bekämpningsmedelsrester  (26)

30

Kosttillskott som innehåller växter  (30)

(Livsmedel)

ex 1302

ex 2106

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

| — | Pistaschmandlar, med skal |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, med skal

0802 51 00

| — | Pistaschmandlar, skalade |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, skalade

0802 52 00

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller pistaschmandlar |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller pistaschmandlar

ex 0813 50 39 ;

60

ex 0813 50 91 ;

60

ex 0813 50 99

60

| — | Pistaschmandelpasta |
| --- | --- |

—

Pistaschmandelpasta

ex 2007 10 10 ;

60

ex 2007 10 99 ;

30

ex 2007 99 39 ;

03; 04

ex 2007 99 50 ;

32

ex 2007 99 97

22

11

Iran (IR)

| — | Pistaschmandlar, beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

ex 2008 19 13 ;

20

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 93 ;

20

ex 2008 97 12 ;

19

ex 2008 97 14 ;

19

ex 2008 97 16 ;

19

ex 2008 97 18 ;

19

ex 2008 97 32 ;

19

ex 2008 97 34 ;

19

ex 2008 97 36 ;

19

ex 2008 97 38 ;

19

ex 2008 97 51 ;

19

ex 2008 97 59 ;

19

ex 2008 97 72 ;

19

ex 2008 97 74 ;

19

ex 2008 97 76 ;

19

ex 2008 97 78 ;

19

ex 2008 97 92 ;

19

ex 2008 97 93 ;

19

ex 2008 97 94 ;

19

ex 2008 97 96 ;

19

ex 2008 97 97 ;

19

ex 2008 97 98

19

| — | Mjöl och pulver av pistaschmandlar |
| --- | --- |

—

Mjöl och pulver av pistaschmandlar

ex 1106 30 90

50

(Livsmedel)

12

Libanon (LB)

Rovor (Brassica rapa ssp. rapa)

(Livsmedel – beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra)

ex 2001 90 97

11; 19

Rhodamin B  (31)

50

Rovor (Brassica rapa ssp. rapa)

(Livsmedel – beredda eller konserverade i saltlake eller med citronsyra, inte frysta)

ex 2005 99 80

93

Rhodamin B  (31)

50

13

Sri Lanka (LK)

Spanskpeppar av släktet Capsicum

(sötpaprika eller annan än sötpaprika)

(Livsmedel – torkade, rostade, krossade eller malda)

0904 21 10

Aflatoxiner

50

ex 0904 21 90

20

ex 0904 22 00

11; 19

ex 2005 99 10

10; 90

ex 2005 99 80

94

14

Malaysia (MY)

Blandningar av livsmedelstillsatser som innehåller fruktkärnmjöl

(Livsmedel)

ex 2106 90 92

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

15

Nigeria (NG)

Sesamfrön

(Livsmedel)

1207 40 90

Salmonella
   (22)

50

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Sesamfrön

1207 40 90

Salmonella
   (22)

50

16

Sudan (SD)

(Livsmedel)

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

| — | Fikon, torkade |
| --- | --- |

—

Fikon, torkade

0804 20 90

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller fikon |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller fikon

ex 0813 50 99

50

| — | Torkad fikonpasta |
| --- | --- |

—

Torkad fikonpasta

ex 2007 10 10 ;

50

ex 2007 10 99 ;

20

ex 2007 99 39 ;

01; 02

ex 2007 99 50 ;

31

ex 2007 99 97

21

| — | Torkade fikon, beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Torkade fikon, beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

ex 2008 97 12 ;

11

ex 2008 97 14 ;

11

ex 2008 97 16 ;

11

ex 2008 97 18 ;

11

ex 2008 97 32 ;

11

ex 2008 97 34 ;

11

ex 2008 97 36 ;

11

ex 2008 97 38 ;

11

17

Turkiet (TR)

ex 2008 97 51 ;

11

Aflatoxiner

30

ex 2008 97 59 ;

11

ex 2008 97 72 ;

11

ex 2008 97 74 ;

11

ex 2008 97 76 ;

11

ex 2008 97 78 ;

11

ex 2008 97 92 ;

11

ex 2008 97 93 ;

11

ex 2008 97 94 ;

11

ex 2008 97 96 ;

11

ex 2008 97 97 ;

11

ex 2008 97 98 ;

11

ex 2008 99 28 ;

10

ex 2008 99 34 ;

10

ex 2008 99 37 ;

10

ex 2008 99 40 ;

10

ex 2008 99 49 ;

60

ex 2008 99 67 ;

95

ex 2008 99 99

60

| — | Mjöl och pulver av torkade fikon |
| --- | --- |

—

Mjöl och pulver av torkade fikon

ex 1106 30 90

60

(Livsmedel)

| — | Pistaschmandlar, med skal |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, med skal

0802 51 00

| — | Pistaschmandlar, skalade |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, skalade

0802 52 00

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller pistaschmandlar |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller pistaschmandlar

ex 0813 50 39 ;

60

ex 0813 50 91 ;

60

ex 0813 50 99

60

| — | Pistaschmandelpasta |
| --- | --- |

—

Pistaschmandelpasta

ex 2007 10 10 ;

60

ex 2007 10 99 ;

30

ex 2007 99 39 ;

03; 04

ex 2007 99 50 ;

32

ex 2007 99 97

22

| — | Pistaschmandlar, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

ex 2008 19 13 ;

20

Aflatoxiner

50

ex 2008 19 93 ;

20

ex 2008 97 12 ;

19

ex 2008 97 14 ;

19

ex 2008 97 16 ;

19

ex 2008 97 18 ;

19

ex 2008 97 32 ;

19

ex 2008 97 34 ;

19

ex 2008 97 36 ;

19

ex 2008 97 38 ;

19

ex 2008 97 51 ;

19

ex 2008 97 59 ;

19

ex 2008 97 72 ;

19

ex 2008 97 74 ;

19

ex 2008 97 76 ;

19

ex 2008 97 78 ;

19

ex 2008 97 92 ;

19

ex 2008 97 93 ;

19

ex 2008 97 94 ;

19

ex 2008 97 96 ;

19

ex 2008 97 97 ;

19

ex 2008 97 98

19

| — | Mjöl och pulver av pistaschmandlar |
| --- | --- |

—

Mjöl och pulver av pistaschmandlar

ex 1106 30 90

50

(Livsmedel)

Vinblad

(Livsmedel)

ex 2008 99 99

11; 19

Bekämpningsmedelsrester  (20)
   (23)

50

Mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och liknande citrushybrider

(Livsmedel – färska eller torkade)

0805 21 ;

0805 22 00 ;

0805 29 00

Bekämpningsmedelsrester  (20)

20

Apelsiner

(Livsmedel – färska eller torkade)

0805 10

Bekämpningsmedelsrester  (20)

30

Blandningar av livsmedelstillsatser som innehåller fruktkärnmjöl

(Livsmedel)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Obearbetade hela, malda, krossade eller hackade aprikoskärnor avsedda att släppas ut på marknaden för slutkonsumenter  (32)
   (33)

(Livsmedel)

ex 1212 99 95

20

Cyanid

50

18

Uganda (UG)

Sesamfrön

(Livsmedel)

1207 40 90

Salmonella
   (22)

20

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

20

Förenta staterna (US)

Vaniljextrakt

(Livsmedel)

1302 19 05

Bekämpningsmedelsrester  (26)

20

Okra

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

ex 0709 99 90 ;

20

Bekämpningsmedelsrester  (20)
   (24)

50

21

Vietnam (VN)

ex 0710 80 95

30

Pitahaya (drakfrukt)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0810 90 20

10

Bekämpningsmedelsrester  (20)
   (24)

20

2.   Livsmedel som avses i artikel 1.1 b ii

| Rad | Livsmedel bestående av två eller flera ingredienser som innehåller någon av de enskilda produkter som förtecknas i tabellen i punkt 1 på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner, i en mängd som överskrider 20 % av antingen en enskild produkt eller summan av de förtecknade produkterna |
| --- | --- |
| | KN-nummer
   (34) | Varuslag
   (35) |
| 1 | ex 1704 90 | Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, andra än tuggummi, även överdragna med socker |
| 2 | ex 1806 | Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao |
| 3 | ex 1905 | Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao, nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter |

Rad

Livsmedel bestående av två eller flera ingredienser som innehåller någon av de enskilda produkter som förtecknas i tabellen i punkt 1 på grund av risken för kontaminering med aflatoxiner, i en mängd som överskrider 20 % av antingen en enskild produkt eller summan av de förtecknade produkterna

KN-nummer
   (34)

Varuslag
   (35)

1

ex 1704 90

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao, andra än tuggummi, även överdragna med socker

2

ex 1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao

3

ex 1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao, nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

3.   Livsmedel och foder av icke-animaliskt ursprung som avses i artikel 1.1 b iii

| Rad | Ursprungsland | Land varifrån sändningar avsänds till unionen | Livsmedel och foder (avsedd användning) | KN-nummer  (36) | Taric-undernummer | Fara | Frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Förenta staterna (US) | Turkiet (TR)
   (37) | — | Pistaschmandlar, med skal |

Rad

Ursprungsland

Land varifrån sändningar avsänds till unionen

Livsmedel och foder (avsedd användning)

KN-nummer  (36)

Taric-undernummer

Fara

Frekvens för identitetskontroller och fysiska kontroller (%)

1

Förenta staterna (US)

Turkiet (TR)
   (37)

—

Pistaschmandlar, med skal

0802 51 00

Aflatoxiner

50

| — | Pistaschmandlar, skalade |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, skalade

0802 52 00

| — | Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller pistaschmandlar |
| --- | --- |

—

Blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär som innehåller pistaschmandlar

ex 0813 50 39 ;

60

ex 0813 50 91 ;

60

ex 0813 50 99

60

| — | Pistaschmandelpasta |
| --- | --- |

—

Pistaschmandelpasta

ex 2007 10 10 ;

60

ex 2007 10 99 ;

30

ex 2007 99 39 ;

03; 04

ex 2007 99 50 ;

32

ex 2007 99 97

22

| — | Pistaschmandlar, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, på annat sätt beredda eller konserverade, inbegripet blandningar

ex 2008 19 13 ;

20

ex 2008 19 93 ;

20

ex 2008 97 12 ;

19

ex 2008 97 14 ;

19

ex 2008 97 16 ;

19

ex 2008 97 18 ;

19

ex 2008 97 32 ;

19

ex 2008 97 34 ;

19

ex 2008 97 36 ;

19

ex 2008 97 38 ;

19

ex 2008 97 51 ;

19

ex 2008 97 59 ;

19

ex 2008 97 72 ;

19

ex 2008 97 74 ;

19

ex 2008 97 76 ;

19

ex 2008 97 78 ;

19

ex 2008 97 92 ;

19

ex 2008 97 93 ;

19

ex 2008 97 94 ;

19

ex 2008 97 96 ;

19

ex 2008 97 97 ;

19

ex 2008 97 98

19

| — | Mjöl och pulver av pistaschmandlar |
| --- | --- |

—

Mjöl och pulver av pistaschmandlar

ex 1106 30 90

50

(Livsmedel)

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas anges KN-numret med ’ex’.

1

(2)  Provtagningen och analyserna ska utföras i enlighet med provtagningsförfarandena och de analytiska referensmetoderna i punkt 1 a i bilaga III.

2

(3)  Resthalter av åtminstone de bekämpningsmedel som anges i kontrollprogrammet antaget i enlighet med artikel 29.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1) som kan analyseras med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera resthalter (endast övervakning av bekämpningsmedel i eller på produkter av vegetabiliskt ursprung).

3

(4)  Provtagningen och analyserna ska utföras i enlighet med provtagningsförfarandena och de analytiska referensmetoderna i punkt 1 b i bilaga III.

4

(5)  Resthalter av tolfenpyrad.

5

(6)  Resthalter av dikofol (summan av p,p’- och o,p’-isomerer), dinotefuran, folpet, prokloraz (summan av prokloraz och dess metaboliter innehållande 2,4,6-triklorofenol, uttryckt som prokloraz), tiofanatmetyl och triforin.

6

(7)  Resthalter av diafentiuron.

7

(8)  Resthalter av formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid), protiofos och triforin.

8

(9)  Resthalter av prokloraz.

9

(10)  Resthalter av diafentiuron, formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid) och tiofanatmetyl.

10

(11)  Referensmetoder: EN 1988–1:1998, EN 1988–2:1998 eller ISO 5522:1981.

11

(12)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), fentoat och kvinalfos.

12

(13)  Resthalter av etylenoxid (summan etylenoxid och 2-kloretanol, uttryckt som etylenoxid). För livsmedelstillsatser är det tillämpliga gränsvärdet 0,1 mg/kg (kvantifieringsgräns – LOQ). Förbud mot användning av etylenoxid enligt kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 av den 9 mars 2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (EUT L 83, 22.3.2012, s. 1).

13

(14)  I denna bilaga avses med färgämnet Sudan något av de kemiska ämnena i) Sudan I (CAS-nummer 842-07-9), ii) Sudan II (CAS-nummer 3118-97-6), iii) Sudan III (CAS-nummer 85-86-9), iv) Scarlet Red eller Sudan IV (CAS-nummer 85-83-6). Resthalter av färgämnet Sudan ska, med användning av en analysmetod med en kvantifieringsgräns, vara lägre än 0,5 mg/kg.

14

(15)  Resthalter av acefat.

15

(16)  I det följande avses staten Israel, med undantag för de territorier som står under israelisk förvaltning sedan den 5 juni 1967, nämligen Golanhöjderna, Gazaremsan, östra Jerusalem och övriga Västbanken.

16

(17)  Både färdiga produkter och råvaror som innehåller växter avsedda för framställning av kosttillskott som klassificeras enligt de KN-nummer som anges i kolumnen ’KN-nummer’.

17

(18)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas anges KN-numret med ’ex’.

18

(19)  Provtagningen och analyserna ska utföras i enlighet med provtagningsförfarandena och de analytiska referensmetoderna i punkt 1 b i bilaga III.

19

(20)  Resthalter av åtminstone de bekämpningsmedel som anges i kontrollprogrammet antaget i enlighet med artikel 29.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1) som kan analyseras med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera resthalter (endast övervakning av bekämpningsmedel i eller på produkter av vegetabiliskt ursprung).

20

(21)  Resthalter av karbofuran.

21

(22)  Provtagningen och analyserna ska utföras i enlighet med provtagningsförfarandena och de analytiska referensmetoderna i punkt 1 a i bilaga III.

22

(23)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram) och metrafenon.

23

(24)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), fentoat och kvinalfos.

24

(25)  Livsmedel som innehåller eller består av betelblad (Piper betle), inbegripet men inte begränsat till dem som klassificeras enligt KN-nummer 1404 90 00.

25

Piper betle

(26)  Resthalter av etylenoxid (summan etylenoxid och 2-kloretanol, uttryckt som etylenoxid). För livsmedelstillsatser är det tillämpliga gränsvärdet 0,1 mg/kg (kvantifieringsgräns – LOQ). Förbud mot användning av etylenoxid enligt förordning (EU) nr 231/2012 av den 9 mars 2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (EUT L 83, 22.3.2012, s. 1).

26

(27)  I denna bilaga avses med färgämnet Sudan något av de kemiska ämnena i) Sudan I (CAS-nummer 842-07-9), ii) Sudan II (CAS-nummer 3118-97-6), iii) Sudan III (CAS-nummer 85-86-9), iv) Scarlet Red eller Sudan IV (CAS-nummer 85-83-6). Resthalter av färgämnet Sudan ska, med användning av en analysmetod med en kvantifieringsgräns, vara lägre än 0,5 mg/kg.

27

(28)  Resthalter av amitraz (amitraz inklusive metaboliter innehållande 2,4-dimetylanilin, uttryckt som amitraz), diafentiuron, dikofol (summan av p,p’- och o,p’-isomerer) och ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram).

28

(29)  Resthalter av acefat.

29

(30)  Både färdiga produkter och råvaror som innehåller växter avsedda för framställning av kosttillskott som klassificeras enligt de KN-nummer som anges i kolumnen ’KN-nummer’.

30

(31)  Vid tillämpning av denna bilaga ska resthalter av rhodamin B, med användning av en analysmetod med en kvantifieringsgräns, vara lägre än 0,1 mg/kg.

31

(32)  Obearbetade produkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

32

(33)  
  Utsläppande på marknaden och slutkonsument enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

33

Utsläppande på marknaden

slutkonsument

(34)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas anges KN-numret med ’ex’.

34

(35)  Beskrivningen av varuslaget fastställs i enlighet med kolumnen ’Varuslag’ i KN i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256 7.9.1987, s. 1).

35

(36)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas anges KN-numret med ’ex’.

36

(37)  I enlighet med artiklarna 10 och 11 ska sändningar åtföljas av resultaten av den provtagning och de analyser som har utförts på sändningarna och av det officiella intyg som har utfärdats av det land varifrån sändningarna avsänds till unionen.

37

---

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/142

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1111

av den 6 juni 2023

om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (2) fastställs en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 (2) fastställs en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen.

| (2) | Vissa medlemsstater och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, till kommissionen lämnat information som är relevant för en uppdatering av förteckningen. Även tredjeländer och internationella organisationer har lämnat relevant information. Förteckningen bör uppdateras på grundval av den information som lämnats. |
| --- | --- |

(2)

Vissa medlemsstater och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) har, i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2111/2005, till kommissionen lämnat information som är relevant för en uppdatering av förteckningen. Även tredjeländer och internationella organisationer har lämnat relevant information. Förteckningen bör uppdateras på grundval av den information som lämnats.

| (3) | Kommissionen har informerat alla berörda lufttrafikföretag, antingen direkt eller via de berörda tillsynsmyndigheterna, om de grundläggande fakta och överväganden som skulle ligga till grund för beslut om att belägga dem med verksamhetsförbud i unionen eller för beslut om att ändra villkoren i ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag som redan tagits upp i förteckningarna i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har informerat alla berörda lufttrafikföretag, antingen direkt eller via de berörda tillsynsmyndigheterna, om de grundläggande fakta och överväganden som skulle ligga till grund för beslut om att belägga dem med verksamhetsförbud i unionen eller för beslut om att ändra villkoren i ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag som redan tagits upp i förteckningarna i bilaga A eller B till förordning (EG) nr 474/2006.

| (4) | Kommissionen har gett de berörda lufttrafikföretagen möjlighet att ta del av all relevant dokumentation, inkomma med skriftliga synpunkter och lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och den kommitté som inrättats genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005 (EU:s flygsäkerhetskommitté). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har gett de berörda lufttrafikföretagen möjlighet att ta del av all relevant dokumentation, inkomma med skriftliga synpunkter och lämna en muntlig redogörelse inför kommissionen och den kommitté som inrättats genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005 (EU:s flygsäkerhetskommitté).

| (5) | Inom ramen för förordning (EG) nr 2111/2005 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/660 (3) har kommissionen informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om pågående samråd med behöriga myndigheter och lufttrafikföretag från Armenien, Demokratiska republiken Kongo, Irak och Kirgizistan. Kommissionen har också informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om flygsäkerhetssituationen i Argentina, Republiken Kongo, Egypten, Kazakstan, Kenya, Madagaskar, Moldavien, Nepal, Pakistan och Sydsudan. |
| --- | --- |

(5)

Inom ramen för förordning (EG) nr 2111/2005 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/660 (3) har kommissionen informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om pågående samråd med behöriga myndigheter och lufttrafikföretag från Armenien, Demokratiska republiken Kongo, Irak och Kirgizistan. Kommissionen har också informerat EU:s flygsäkerhetskommitté om flygsäkerhetssituationen i Argentina, Republiken Kongo, Egypten, Kazakstan, Kenya, Madagaskar, Moldavien, Nepal, Pakistan och Sydsudan.

| (6) | Byrån informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om de tekniska bedömningar som gjorts för den inledande utvärderingen och om den kontinuerliga övervakningen av auktorisationer som tredjelandsoperatör som utfärdats i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Byrån informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om de tekniska bedömningar som gjorts för den inledande utvärderingen och om den kontinuerliga övervakningen av auktorisationer som tredjelandsoperatör som utfärdats i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 (4).

| (7) | Byrån informerade också kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om resultaten av analysen av rampinspektioner som gjorts inom programmet för säkerhetskontroll av utländska luftfartyg (Safa-programmet), i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Byrån informerade också kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om resultaten av analysen av rampinspektioner som gjorts inom programmet för säkerhetskontroll av utländska luftfartyg (Safa-programmet), i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (5).

| (8) | Byrån informerade dessutom kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om projekt för tekniskt stöd som genomförts i tredjeländer som påverkas av ett verksamhetsförbud enligt förordning (EG) nr 474/2006. Vidare informerade byrån om planer och förfrågningar om ytterligare tekniskt stöd och samarbete för att förbättra de civila luftfartsmyndigheternas administrativa och tekniska kapacitet i tredjeländer, i syfte att hjälpa dem att säkerställa efterlevnaden av tillämpliga internationella säkerhetsnormer för civil luftfart. Medlemsstaterna uppmanades att svara på dessa förfrågningar bilateralt, i samordning med kommissionen och byrån. Kommissionen upprepade i detta sammanhang nyttan med att informera det internationella luftfartssamfundet, främst via Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) verktyg inom ramen för partnerskap för stöd till implementering på flygsäkerhetsområdet, om det tekniska stöd som unionen och medlemsstaterna ger tredjeländer i syfte att förbättra flygsäkerheten i världen. |
| --- | --- |

(8)

Byrån informerade dessutom kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om projekt för tekniskt stöd som genomförts i tredjeländer som påverkas av ett verksamhetsförbud enligt förordning (EG) nr 474/2006. Vidare informerade byrån om planer och förfrågningar om ytterligare tekniskt stöd och samarbete för att förbättra de civila luftfartsmyndigheternas administrativa och tekniska kapacitet i tredjeländer, i syfte att hjälpa dem att säkerställa efterlevnaden av tillämpliga internationella säkerhetsnormer för civil luftfart. Medlemsstaterna uppmanades att svara på dessa förfrågningar bilateralt, i samordning med kommissionen och byrån. Kommissionen upprepade i detta sammanhang nyttan med att informera det internationella luftfartssamfundet, främst via Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) verktyg inom ramen för partnerskap för stöd till implementering på flygsäkerhetsområdet, om det tekniska stöd som unionen och medlemsstaterna ger tredjeländer i syfte att förbättra flygsäkerheten i världen.

| (9) | Eurocontrol gav kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en uppdatering av statusen för larmfunktionerna enligt Safa-programmet och när det gäller tredjelandsoperatörer och redovisade statistik över varningsmeddelanden beträffande lufttrafikföretag som belagts med verksamhetsförbud. |
| --- | --- |

(9)

Eurocontrol gav kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté en uppdatering av statusen för larmfunktionerna enligt Safa-programmet och när det gäller tredjelandsoperatörer och redovisade statistik över varningsmeddelanden beträffande lufttrafikföretag som belagts med verksamhetsförbud.

EU-lufttrafikföretag

EU-lufttrafikföretag

| (10) | Efter byråns analys av information från såväl rampinspektioner av EU-lufttrafikföretags luftfartyg som från standardiseringsinspektioner utförda av byrån, kompletterade med information från specifika inspektioner och granskningar gjorda av nationella luftfartsmyndigheter, vidtog medlemsstater och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, vissa korrigerande åtgärder och efterlevnadsåtgärder och informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om dessa. |
| --- | --- |

(10)

Efter byråns analys av information från såväl rampinspektioner av EU-lufttrafikföretags luftfartyg som från standardiseringsinspektioner utförda av byrån, kompletterade med information från specifika inspektioner och granskningar gjorda av nationella luftfartsmyndigheter, vidtog medlemsstater och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, vissa korrigerande åtgärder och efterlevnadsåtgärder och informerade kommissionen och EU:s flygsäkerhetskommitté om dessa.

| (11) | Medlemsstaterna och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, uttryckte åter sin beredvillighet att vidta nödvändiga åtgärder om relevant säkerhetsinformation skulle tyda på överhängande säkerhetsrisker till följd av att EU-lufttrafikföretag brister i efterlevnaden av relevanta säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna och byrån, i egenskap av behöriga myndigheter, uttryckte åter sin beredvillighet att vidta nödvändiga åtgärder om relevant säkerhetsinformation skulle tyda på överhängande säkerhetsrisker till följd av att EU-lufttrafikföretag brister i efterlevnaden av relevanta säkerhetsnormer.

Lufttrafikföretag från Armenien

Lufttrafikföretag från Armenien

| (12) | I juni 2020 upptogs lufttrafikföretag som är certifierade i Armenien i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/736 (6). |
| --- | --- |

(12)

I juni 2020 upptogs lufttrafikföretag som är certifierade i Armenien i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/736 (6).

6

| (13) | Som en del av den kontinuerliga övervakningen konstaterade kommissionen att det nya lufttrafikföretaget Armenian Airlines i december 2022 certifierades av Armeniens civila luftfartskommitté (CAC). Eftersom luftfartskommittén inte har tillhandahållit kommissionen bevis som visar att man har tillräcklig förmåga att genomföra och upprätthålla tillämpliga internationella säkerhetsnormer, garanterar inte utfärdandet av drifttillstånd (AOC) för detta nya lufttrafikföretag tillräcklig efterlevnad av tillämpliga internationella säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

(13)

Som en del av den kontinuerliga övervakningen konstaterade kommissionen att det nya lufttrafikföretaget Armenian Airlines i december 2022 certifierades av Armeniens civila luftfartskommitté (CAC). Eftersom luftfartskommittén inte har tillhandahållit kommissionen bevis som visar att man har tillräcklig förmåga att genomföra och upprätthålla tillämpliga internationella säkerhetsnormer, garanterar inte utfärdandet av drifttillstånd (AOC) för detta nya lufttrafikföretag tillräcklig efterlevnad av tillämpliga internationella säkerhetsnormer.

Armenian Airlines

CAC

AOC

| (14) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen, vad avser lufttrafikföretag från Armenien, att förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen bör ändras, så att Armenian Airlines tas upp i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen, vad avser lufttrafikföretag från Armenien, att förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen bör ändras, så att Armenian Airlines tas upp i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

Armenian Airlines

| (15) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Armenien uppfyller tillämpliga internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Armenien uppfyller tillämpliga internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

Lufttrafikföretag från Demokratiska republiken Kongo

Lufttrafikföretag från Demokratiska republiken Kongo

| (16) | I mars 2026 upptogs lufttrafikföretag som är certifierade i Demokratiska republiken Kongo i förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(16)

I mars 2026 upptogs lufttrafikföretag som är certifierade i Demokratiska republiken Kongo i förordning (EG) nr 474/2006.

| (17) | På begäran av Demokratiska republiken Kongos Autorité de l’Aviation Civile (AAC/RDC) hölls ett tekniskt möte den 19 april 2023. Under det tekniska mötet gav AAC/RDC en omfattande presentation av sinas organisation och funktioner och de åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerhetstillsynen i Demokratiska republiken Kongo. AAC/RDC informerade också kommissionen om de preliminära resultaten av Icaos besök i samband med USOAP-programmet (Universal Safety Oversight Audit Programme, USOAP) som genomfördes i september 2022 och i februari 2023. |
| --- | --- |

(17)

På begäran av Demokratiska republiken Kongos Autorité de l’Aviation Civile (AAC/RDC) hölls ett tekniskt möte den 19 april 2023. Under det tekniska mötet gav AAC/RDC en omfattande presentation av sinas organisation och funktioner och de åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerhetstillsynen i Demokratiska republiken Kongo. AAC/RDC informerade också kommissionen om de preliminära resultaten av Icaos besök i samband med USOAP-programmet (Universal Safety Oversight Audit Programme, USOAP) som genomfördes i september 2022 och i februari 2023.

AAC/RDC

| (18) | Mötet visade att AAC/RDC fortfarande måste förse kommissionen med ytterligare förtydliganden och bevis om vissa åtgärder som vidtagits, särskilt när det gäller certifiering av lufttrafikföretag som bedriver kommersiell lufttransport och förnyelse av drifttillstånd. |
| --- | --- |

(18)

Mötet visade att AAC/RDC fortfarande måste förse kommissionen med ytterligare förtydliganden och bevis om vissa åtgärder som vidtagits, särskilt när det gäller certifiering av lufttrafikföretag som bedriver kommersiell lufttransport och förnyelse av drifttillstånd.

| (19) | Under det tekniska mötet informerade AAC/RDC kommissionen om att lufttrafikföretagen AB BUSINESS, AIR KASAI, GOMA EXPRESS och TRACEP CONGO AVIATION har certifierats sedan den senaste uppdateringen som företaget lämnade till kommissionen den 6 och 13 maj 2020. |
| --- | --- |

(19)

Under det tekniska mötet informerade AAC/RDC kommissionen om att lufttrafikföretagen AB BUSINESS, AIR KASAI, GOMA EXPRESS och TRACEP CONGO AVIATION har certifierats sedan den senaste uppdateringen som företaget lämnade till kommissionen den 6 och 13 maj 2020.

AB BUSINESS

AIR KASAI

GOMA EXPRESS

TRACEP CONGO AVIATION

| (20) | Icao underrättade genom sin elektroniska bulletin 2023/18 av den 1 maj 2023 sina avtalsslutande stater om identifieringen av två allvarliga säkerhetsproblem (SSC) i samband med sin granskning i februari 2023 på området flygtrafiktjänster i samband med instrumentflygprocedurer och flyginspektioner för navigeringshjälpmedel. |
| --- | --- |

(20)

Icao underrättade genom sin elektroniska bulletin 2023/18 av den 1 maj 2023 sina avtalsslutande stater om identifieringen av två allvarliga säkerhetsproblem (SSC) i samband med sin granskning i februari 2023 på området flygtrafiktjänster i samband med instrumentflygprocedurer och flyginspektioner för navigeringshjälpmedel.

| (21) | På grundval av den information som lämnats av AAC/RDC och Icaos anmälan av två allvarliga säkerhetsproblem har kommissionen motiverat sina reservationer mot AAC/RDC:s kapacitet att säkerställa att verksamhet bedrivs i enlighet med relevanta internationella säkerhetsnormer av lufttrafikföretag som är certifierade i Demokratiska republiken Kongo. Som en följd av detta kommer ytterligare tekniska möten att äga rum för att övervaka utvecklingen av AAC/RDC när det gäller att säkerställa att dess system för tillsyn av flygsäkerheten uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

(21)

På grundval av den information som lämnats av AAC/RDC och Icaos anmälan av två allvarliga säkerhetsproblem har kommissionen motiverat sina reservationer mot AAC/RDC:s kapacitet att säkerställa att verksamhet bedrivs i enlighet med relevanta internationella säkerhetsnormer av lufttrafikföretag som är certifierade i Demokratiska republiken Kongo. Som en följd av detta kommer ytterligare tekniska möten att äga rum för att övervaka utvecklingen av AAC/RDC när det gäller att säkerställa att dess system för tillsyn av flygsäkerheten uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer.

| (22) | Eftersom AAC/RDC inte har visat tillräcklig förmåga att genomföra och verkställa relevanta internationella säkerhetsnormer, garanterar inte utfärdandet av drifttillstånd för lufttrafikföretagen AB BUSINESS, AIR KASAI, GOMA EXPRESS och TRACEP CONGO AVIATION tillräcklig överensstämmelse med dessa standarder, och dessa lufttrafikföretag bör därför läggas till i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom AAC/RDC inte har visat tillräcklig förmåga att genomföra och verkställa relevanta internationella säkerhetsnormer, garanterar inte utfärdandet av drifttillstånd för lufttrafikföretagen AB BUSINESS, AIR KASAI, GOMA EXPRESS och TRACEP CONGO AVIATION tillräcklig överensstämmelse med dessa standarder, och dessa lufttrafikföretag bör därför läggas till i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

AB BUSINESS

AIR KASAI

GOMA EXPRESS

TRACEP CONGO AVIATION

| (23) | Den 8 maj 2023 tillhandahöll AAC/RDC kommissionen bevis för att lufttrafikföretaget MWANT JET inte längre innehar ett giltigt drifttillstånd. Därför bör detta lufttrafikföretag strykas från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(23)

Den 8 maj 2023 tillhandahöll AAC/RDC kommissionen bevis för att lufttrafikföretaget MWANT JET inte längre innehar ett giltigt drifttillstånd. Därför bör detta lufttrafikföretag strykas från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

MWANT JET

| (24) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen bör ändras så att lufttrafikföretaget MWANT JET tas bort från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 och att lufttrafikföretagen AB BUSINESS, AIR KASAI, GOMA EXPRESS, OCH TRACEP CONGO AVIATION läggs till i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen bör ändras så att lufttrafikföretaget MWANT JET tas bort från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 och att lufttrafikföretagen AB BUSINESS, AIR KASAI, GOMA EXPRESS, OCH TRACEP CONGO AVIATION läggs till i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

MWANT JET

AB BUSINESS

AIR KASAI

GOMA EXPRESS

TRACEP CONGO AVIATION

| (25) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Demokratiska republiken Kongo uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Demokratiska republiken Kongo uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

Lufttrafikföretag från Irak

Lufttrafikföretag från Irak

| (26) | I december 2015 upptogs lufttrafikföretaget Iraqi Airways i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2322 (7). |
| --- | --- |

(26)

I december 2015 upptogs lufttrafikföretaget Iraqi Airways i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2322 (7).

Iraqi Airways

7

| (27) | Som en del av det pågående samrådet om EU:s flygsäkerhetsförteckning har kommissionen, i samarbete med byrån och medlemsstaterna, anordnat ett antal tekniska möten med Iraks civila luftfartsmyndighet (ICAA) och Iraqi Airways. Diskussionerna inriktades på de insatser som gjorts av ICAA när det gäller att hantera de säkerhetsproblem som tidigare identifierats av kommissionen och byråns experter, samt tillsynen av irakiska certifierade lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

(27)

Som en del av det pågående samrådet om EU:s flygsäkerhetsförteckning har kommissionen, i samarbete med byrån och medlemsstaterna, anordnat ett antal tekniska möten med Iraks civila luftfartsmyndighet (ICAA) och Iraqi Airways. Diskussionerna inriktades på de insatser som gjorts av ICAA när det gäller att hantera de säkerhetsproblem som tidigare identifierats av kommissionen och byråns experter, samt tillsynen av irakiska certifierade lufttrafikföretag.

Iraqi Airways

| (28) | Inom ramen för kommissionens kontinuerliga övervakning hölls den 20 april 2023 ett tekniskt möte mellan kommissionen, byrån, medlemsstaterna och ICAA. Under detta möte tillhandahöll ICAA information om flera viktiga delar som rör deras säkerhetstillsyn, och belyste den irakiska regeringens beslut att anslå betydande resurser för att stödja ICAA:s insatser för att säkerställa en effektiv säkerhetstillsyn i landet, särskilt i fråga om utbildning av inspektörer, och lämpliga anläggningar. |
| --- | --- |

(28)

Inom ramen för kommissionens kontinuerliga övervakning hölls den 20 april 2023 ett tekniskt möte mellan kommissionen, byrån, medlemsstaterna och ICAA. Under detta möte tillhandahöll ICAA information om flera viktiga delar som rör deras säkerhetstillsyn, och belyste den irakiska regeringens beslut att anslå betydande resurser för att stödja ICAA:s insatser för att säkerställa en effektiv säkerhetstillsyn i landet, särskilt i fråga om utbildning av inspektörer, och lämpliga anläggningar.

| (29) | När det gäller säkerhetstillsynen uppgav ICAA att det finns sex innehavare av drifttillstånd, fyra godkända underhållsorganisationer och en flygtrafikorganisation med säte i Irak som ICAA ansvarar för. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller säkerhetstillsynen uppgav ICAA att det finns sex innehavare av drifttillstånd, fyra godkända underhållsorganisationer och en flygtrafikorganisation med säte i Irak som ICAA ansvarar för.

| (30) | ICAA rapporterade att en ny luftfartslag hade utarbetats och är på remiss, och när den antogs skulle den leda till betydande ändringar av ICAA:s interna regler och förfaranden. Dessutom arbetar ICAA för närvarande med att uppdatera ICAO:s ram på nätet, i avvaktan på Icaos översyn av ICAA:s föreslagna plan för korrigerande åtgärder (CAP). |
| --- | --- |

(30)

ICAA rapporterade att en ny luftfartslag hade utarbetats och är på remiss, och när den antogs skulle den leda till betydande ändringar av ICAA:s interna regler och förfaranden. Dessutom arbetar ICAA för närvarande med att uppdatera ICAO:s ram på nätet, i avvaktan på Icaos översyn av ICAA:s föreslagna plan för korrigerande åtgärder (CAP).

| (31) | Under detta tekniska möte informerade ICAA även kommissionen om att flyginspektörerna (FOI) delvis förvaltades genom att flygoperatörernas piloter utsågs på deltid. Dessutom presenterade de sina planer på att rekrytera särskilda flyginspektörer på heltid. Ett beslut som nyligen fattats av ministerrådets generalsekretariat har gjort det möjligt för ICAA att anställa och rekrytera experter på områdena luftfartygsdrift, licensiering, medicinsk bedömning, luftvärdighet, flygtrafiktjänster och flygplatscertifiering. |
| --- | --- |

(31)

Under detta tekniska möte informerade ICAA även kommissionen om att flyginspektörerna (FOI) delvis förvaltades genom att flygoperatörernas piloter utsågs på deltid. Dessutom presenterade de sina planer på att rekrytera särskilda flyginspektörer på heltid. Ett beslut som nyligen fattats av ministerrådets generalsekretariat har gjort det möjligt för ICAA att anställa och rekrytera experter på områdena luftfartygsdrift, licensiering, medicinsk bedömning, luftvärdighet, flygtrafiktjänster och flygplatscertifiering.

FOI

| (32) | Dessutom omfattade det tekniska mötet en kort diskussion om det nyligen fattade negativa beslut från tredjelandsoperatören om Flyg Baghdad som fattats av säkerhetsskäl. |
| --- | --- |

(32)

Dessutom omfattade det tekniska mötet en kort diskussion om det nyligen fattade negativa beslut från tredjelandsoperatören om Flyg Baghdad som fattats av säkerhetsskäl.

Flyg Baghdad

| (33) | Kommissionen är medveten om ICAA:s ansträngningar och det faktum att ICAA har åtagit sig att fullgöra sina internationella skyldigheter i fråga om luftfartssäkerhet. Trots denna utveckling innebärden information som hittills lämnats att det krävs ytterligare kontroll genom ytterligare tekniska möten. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen är medveten om ICAA:s ansträngningar och det faktum att ICAA har åtagit sig att fullgöra sina internationella skyldigheter i fråga om luftfartssäkerhet. Trots denna utveckling innebärden information som hittills lämnats att det krävs ytterligare kontroll genom ytterligare tekniska möten.

| (34) | I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag som är certifierade i Irak. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med de gemensamma kriterierna i bilagan till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen därför att det för närvarande inte finns någon anledning att ändra förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen med avseende på lufttrafikföretag som är certifierade i Irak.

| (35) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Irak uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Irak uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

| (36) | Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(36)

Om relevant säkerhetsinformation visar att det finns överhängande säkerhetsrisker till följd av bristande efterlevnad av internationella säkerhetsnormer, kan kommissionen komma att behöva vidta ytterligare åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.

Lufttrafikföretag från Kirgizistan

Lufttrafikföretag från Kirgizistan

| (37) | I oktober 2006 upptogs lufttrafikföretag som är certifierade i Kirgizistan i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens förordning (EG) nr 1543/2006 (8). |
| --- | --- |

(37)

I oktober 2006 upptogs lufttrafikföretag som är certifierade i Kirgizistan i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006 genom kommissionens förordning (EG) nr 1543/2006 (8).

8

| (38) | Inom ramen för kommissionens kontinuerliga övervakning hölls den 12 maj 2023 ett tekniskt möte mellan kommissionen och företrädarna för den statliga civila luftfartsmyndigheten under Kirgizistans regering (CAA KG). |
| --- | --- |

(38)

Inom ramen för kommissionens kontinuerliga övervakning hölls den 12 maj 2023 ett tekniskt möte mellan kommissionen och företrädarna för den statliga civila luftfartsmyndigheten under Kirgizistans regering (CAA KG).

| (39) | Under detta möte uttryckte CAA KG sitt åtagande att inleda en säkerhetsdialog med kommissionen i syfte att eventuellt stryka dessa lufttrafikföretag från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006, och betonade sin beredvillighet att hålla ytterligare möten enligt kommissionens bedömning. CAA KG åtog sig dessutom att dela all relevant säkerhetsinformation med kommissionen som en del av de officiella samråden med de tillsynsmyndigheter som ansvarar för säkerhetstillsynen av lufttrafikföretag som är certifierade i Kirgizistan, inbegripet resultaten av USOAP-besöket som planeras till september 2023. |
| --- | --- |

(39)

Under detta möte uttryckte CAA KG sitt åtagande att inleda en säkerhetsdialog med kommissionen i syfte att eventuellt stryka dessa lufttrafikföretag från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006, och betonade sin beredvillighet att hålla ytterligare möten enligt kommissionens bedömning. CAA KG åtog sig dessutom att dela all relevant säkerhetsinformation med kommissionen som en del av de officiella samråden med de tillsynsmyndigheter som ansvarar för säkerhetstillsynen av lufttrafikföretag som är certifierade i Kirgizistan, inbegripet resultaten av USOAP-besöket som planeras till september 2023.

| (40) | CAA KG tillhandahöll dessutom en omfattande översikt över sin organisationsstruktur och redogjorde för sina planer för inrättandet av den nya enhet som kommer att ansvara för säkerhetstillsynen och rapportera direkt till CAA KG. |
| --- | --- |

(40)

CAA KG tillhandahöll dessutom en omfattande översikt över sin organisationsstruktur och redogjorde för sina planer för inrättandet av den nya enhet som kommer att ansvara för säkerhetstillsynen och rapportera direkt till CAA KG.

| (41) | CAA KG nämnde det statliga säkerhetsprogrammets genomförandestatus och lyfte fram de ändringar som gjorts i Kirgizistans luftfartslag. CAA KG förklarade dessutom att de aktivt strävade efter att bli en självfinansierande institution, vilket skulle göra det möjligt för dem att öka sina resurser och anslå ytterligare medel till utbildning av sina inspektörer. |
| --- | --- |

(41)

CAA KG nämnde det statliga säkerhetsprogrammets genomförandestatus och lyfte fram de ändringar som gjorts i Kirgizistans luftfartslag. CAA KG förklarade dessutom att de aktivt strävade efter att bli en självfinansierande institution, vilket skulle göra det möjligt för dem att öka sina resurser och anslå ytterligare medel till utbildning av sina inspektörer.

| (42) | Trots denna positiva utveckling finns det för närvarande inte tillräckligt underbyggda bevis för att CAA KG på ett effektivt sätt har åtgärdat alla de säkerhetsproblem som ledde till att ett verksamhetsförbud infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 1543/2006. |
| --- | --- |

(42)

Trots denna positiva utveckling finns det för närvarande inte tillräckligt underbyggda bevis för att CAA KG på ett effektivt sätt har åtgärdat alla de säkerhetsproblem som ledde till att ett verksamhetsförbud infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 1543/2006.

| (43) | Den 16 maj 2023 informerade dessutom CAA KG kommissionen om att drifttillstånden för lufttrafikföretagen Air Manas och Valor Air hade återkallats. Därför bör dessa lufttrafikföretag strykas från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(43)

Den 16 maj 2023 informerade dessutom CAA KG kommissionen om att drifttillstånden för lufttrafikföretagen Air Manas och Valor Air hade återkallats. Därför bör dessa lufttrafikföretag strykas från bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

Air Manas

Valor Air

| (44) | Samtidigt informerade CAA KG också kommissionen att de nya lufttrafikföretagen Aero Nomad Airlines, CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES, Global 8 Airlines, Mac.KG Airlines, Aircompany Moalem Aviation, SAPSAN Airline, Sky Jet, och TRANS CARAVAN KG hade blivit certifierade. Eftersom CAA/KG inte har visat tillräcklig förmåga att genomföra och verkställa relevanta internationella säkerhetsnormer, garanterar inte utfärdandet av drifttillstånd för dessa lufttrafikföretag tillräcklig överensstämmelse med dessa normer, och dessa lufttrafikföretag bör därför läggas till i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006. |
| --- | --- |

(44)

Samtidigt informerade CAA KG också kommissionen att de nya lufttrafikföretagen Aero Nomad Airlines, CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES, Global 8 Airlines, Mac.KG Airlines, Aircompany Moalem Aviation, SAPSAN Airline, Sky Jet, och TRANS CARAVAN KG hade blivit certifierade. Eftersom CAA/KG inte har visat tillräcklig förmåga att genomföra och verkställa relevanta internationella säkerhetsnormer, garanterar inte utfärdandet av drifttillstånd för dessa lufttrafikföretag tillräcklig överensstämmelse med dessa normer, och dessa lufttrafikföretag bör därför läggas till i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006.

Aero Nomad Airlines

CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES

Global 8 Airlines

Mac.KG Airlines

Aircompany Moalem Aviation

SAPSAN Airline

Sky Jet

TRANS CARAVAN KG

| (45) | I enlighet med de gemensamma kriterier som fastställs i bilaga A till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen att med avseende på lufttrafikföretag från Kirgizistan bör förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen ändras så att Aero Nomad Airlines, CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES, Global 8 Airlines, Mac.KG Airlines, Aircompany Moalem Aviation, SAPSAN Airline, Sky Jet,och TRANS CARAVAN KG inkluderas i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006, och att Air Manas och Valor Air tas bort från den bilagan. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med de gemensamma kriterier som fastställs i bilaga A till förordning (EG) nr 2111/2005 anser kommissionen att med avseende på lufttrafikföretag från Kirgizistan bör förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i unionen ändras så att Aero Nomad Airlines, CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES, Global 8 Airlines, Mac.KG Airlines, Aircompany Moalem Aviation, SAPSAN Airline, Sky Jet,och TRANS CARAVAN KG inkluderas i bilaga A till förordning (EG) nr 474/2006, och att Air Manas och Valor Air tas bort från den bilagan.

Aero Nomad Airlines

CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES

Global 8 Airlines

Mac.KG Airlines

Aircompany Moalem Aviation

SAPSAN Airline

Sky Jet

TRANS CARAVAN KG

Air Manas

Valor Air

| (46) | Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Kirgizistan uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(46)

Medlemsstaterna bör fortsätta att kontrollera att lufttrafikföretag som är certifierade i Kirgizistan uppfyller relevanta internationella säkerhetsnormer genom att prioritera rampinspektioner av dessa lufttrafikföretag, i enlighet med förordning (EU) nr 965/2012.

| (47) | Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(47)

Förordning (EG) nr 474/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (48) | I artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 2111/2005 erkänns behovet av att beslut av brådskande karaktär vid behov måste kunna fattas skyndsamt med tanke på säkerhetsaspekterna. För att skydda både känslig information och resenärerna är det därför av yttersta vikt att beslut om att uppdatera förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller restriktioner inom unionen offentliggörs och träder i kraft omedelbart efter det att de antagits. |
| --- | --- |

(48)

I artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 2111/2005 erkänns behovet av att beslut av brådskande karaktär vid behov måste kunna fattas skyndsamt med tanke på säkerhetsaspekterna. För att skydda både känslig information och resenärerna är det därför av yttersta vikt att beslut om att uppdatera förteckningen över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller restriktioner inom unionen offentliggörs och träder i kraft omedelbart efter det att de antagits.

| (49) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från EU:s flygsäkerhetskommitté, som inrättades genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(49)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från EU:s flygsäkerhetskommitté, som inrättades genom artikel 15 i förordning (EG) nr 2111/2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 474/2006 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Bilaga A ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga A ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| (2) | Bilaga B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 2023.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Adina VĂLEAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 344, 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 84, 23.3.2006, s. 14).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/660 av den 2 december 2022 om detaljerade regler för den förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen som avses i kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 och om upphävande av förordning (EG) nr 473/2006 om genomförandebestämmelser för gemenskapsförteckningen som avses i kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 83 22.3.2023, s. 47).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 av den 29 april 2014 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygdrift som utförs av operatörer från tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 133, 6.5.2014, s. 12).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 296, 25.10.2012, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/736 av den 2 juni 2020 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 vad gäller förteckningen över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud eller driftsrestriktioner i unionen (EUT L 172, 3.6.2020, s. 7).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2322 av den 10 december 2015 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (EUT L 328, 12.12.2015, s. 67).

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 1543/2006 av den 12 oktober 2006 om ändring av förordning (EG) nr 474/2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen, ändrad genom förordning (EG) nr 910/2006 (EUT L 283, 14.10.2006, s. 27).

8

---

BILAGA I

”BILAGA A

FÖRTECKNING ÖVER DE LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM HAR BELAGTS MED VERKSAMHETSFÖRBUD I UNIONEN, SAMT UNDANTAG
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn) | Nummer på drifttillstånd (AOC) eller operativ licens | Icaos treställiga bokstavskod | Operatörens administrerande stat |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Afghanistans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Afghanistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afghanistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afghanistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag av TAAG Angola Airlines och Heli Malongo, inbegripet | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Okänd | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Okänt | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Okänt | Angola |
| SJL | AO-014/13–08/18YYY | Okänt | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Armeniens tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Armenien |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenien |
| ARMENIAN AIRLINES | AM AOC 076 | AAG | Armenien |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenien |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenien |
| FLY ARNA | AM AOC 075 | ACY | Armenien |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | FIE | Armenien |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenien |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenien |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Inte tillämpligt | Armenien |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Republiken Kongo |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Republiken Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Republiken Kongo |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Republiken Kongo |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Republiken Kongo |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Okänt | Republiken Kongo |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Demokratiska republiken Kongo |
| AB BUSINESS | AAC/DG/OPS-09/14 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR KASAI | AAC/DG/OPS-09/11 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | DBP | Demokratiska republiken Kongo |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | COG | Demokratiska republiken Kongo |
| GOMA EXPRESS | AAC/DG/OPS-09/13 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| TRACEP CONGO AVIATION | AAC/DG/OPS-09/15 | Okänt | Demokratiska republiken Kongo |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Djiboutis tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Okänt | DAO | Djibouti |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Ekvatorialguineas tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Ekvatorialguinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorialguinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Okänt | Ekvatorialguinea |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Eritreas tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritrea |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kirgizistans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Kirgizistan |
| AERO NOMAD AIRLINES | 57 | ANK | Kirgizistan |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizistan |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | KGC | Kirgizistan |
| AIRCOMPANY MOALEM AVIATION | 56 | AMA | Kirgizistan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizistan |
| CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES | 58 | KAS | Kirgizistan |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizistan |
| GLOBAL 8 AIRLINES | 59 | Okänt | Kirgizistan |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizistan |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizistan |
| MAC.KG AIRLINES | 61 | MSK | Kirgizistan |
| SAPSAN AIRLINE | 54 | KGB | Kirgizistan |
| SKY JET | 60 | SJL | Kirgizistan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizistan |
| TRANS CARAVAN KG | 55 | TCK | Kirgizistan |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizistan |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndigheter. | | | Liberia |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Libyens tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Libyen |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libyen |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libya |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Okänt | Libyen |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libyen |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libyen |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libyen |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libyen |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libyen |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libyen |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libyen |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Nepals tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Okänt | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Okänt | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Okänt | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Okänt | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Okänt | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Okänt | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Okänt | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Okänt | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Okänt | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Okänt | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Okänt | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Okänt | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Okänt | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Okänt | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Följande lufttrafikföretag som certifierats av Rysslands tillsynsmyndigheter: | | | Ryssland |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Ryssland |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Ryssland |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | 567 | UVT | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Ryssland |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Ryssland |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Ryssland |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Ryssland |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Ryssland |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Ryssland |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Ryssland |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Ryssland |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Ryssland |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Ryssland |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Ryssland |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Ryssland |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Ryssland |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Ryssland |
| Alla lufttrafikföretag som godkänts av tillsynsmyndigheterna i São Tomé och Príncipe, inbegripet | | | São Tomé och Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé och Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé och Príncipe |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndigheter | | | Sierra Leone |
| Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sudans tillsynsmyndigheter, inbegripet | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn)

Nummer på drifttillstånd (AOC) eller operativ licens

Icaos treställiga bokstavskod

Operatörens administrerande stat

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Afghanistans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Afghanistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afghanistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afghanistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Angolas tillsynsmyndigheter, med undantag av TAAG Angola Airlines och Heli Malongo, inbegripet

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Okänd

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Okänt

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Okänt

Angola

SJL

AO-014/13–08/18YYY

Okänt

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Armeniens tillsynsmyndigheter, inbegripet

Armenien

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenien

ARMENIAN AIRLINES

AM AOC 076

AAG

Armenien

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenien

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenien

FLY ARNA

AM AOC 075

ACY

Armenien

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

FIE

Armenien

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenien

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenien

SKYBALL

AM AOC 073

Inte tillämpligt

Armenien

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet

Republiken Kongo

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Republiken Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Republiken Kongo

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Republiken Kongo

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Republiken Kongo

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Okänt

Republiken Kongo

Alla lufttrafikföretag som godkänts av Demokratiska republiken Kongos tillsynsmyndigheter, inbegripet

Demokratiska republiken Kongo

AB BUSINESS

AAC/DG/OPS-09/14

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR KASAI

AAC/DG/OPS-09/11

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

DBP

Demokratiska republiken Kongo

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

COG

Demokratiska republiken Kongo

GOMA EXPRESS

AAC/DG/OPS-09/13

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

TRACEP CONGO AVIATION

AAC/DG/OPS-09/15

Okänt

Demokratiska republiken Kongo

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Djiboutis tillsynsmyndigheter, inbegripet

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Okänt

DAO

Djibouti

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Ekvatorialguineas tillsynsmyndigheter, inbegripet

Ekvatorialguinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorialguinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Okänt

Ekvatorialguinea

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Eritreas tillsynsmyndigheter, inbegripet

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritrea

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Kirgizistans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Kirgizistan

AERO NOMAD AIRLINES

57

ANK

Kirgizistan

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizistan

AIR COMPANY AIR KG

50

KGC

Kirgizistan

AIRCOMPANY MOALEM AVIATION

56

AMA

Kirgizistan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizistan

CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES

58

KAS

Kirgizistan

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizistan

GLOBAL 8 AIRLINES

59

Okänt

Kirgizistan

HELI SKY

47

HAC

Kirgizistan

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizistan

MAC.KG AIRLINES

61

MSK

Kirgizistan

SAPSAN AIRLINE

54

KGB

Kirgizistan

SKY JET

60

SJL

Kirgizistan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizistan

TRANS CARAVAN KG

55

TCK

Kirgizistan

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizistan

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Liberias tillsynsmyndigheter.

Liberia

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Libyens tillsynsmyndigheter, inbegripet

Libyen

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libyen

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libya

AL MAHA AVIATION

030/18

Okänt

Libyen

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libyen

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libyen

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libyen

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libyen

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libyen

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libyen

PETRO AIR

025/08

PEO

Libyen

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Nepals tillsynsmyndigheter, inbegripet

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Okänt

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Okänt

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Okänt

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Okänt

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Okänt

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Okänt

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Okänt

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Okänt

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Okänt

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Okänt

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Okänt

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Okänt

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Okänt

Nepal

TARA AIR

053/2009

Okänt

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Följande lufttrafikföretag som certifierats av Rysslands tillsynsmyndigheter:

Ryssland

AURORA AIRLINES

486

SHU

Ryssland

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Ryssland

IZHAVIA

479

IZA

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

567

UVT

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Ryssland

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Ryssland

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Ryssland

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Ryssland

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Ryssland

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Ryssland

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Ryssland

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Ryssland

LTD. I FLY

533

RSY

Ryssland

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Ryssland

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Ryssland

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Ryssland

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Ryssland

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Ryssland

Alla lufttrafikföretag som godkänts av tillsynsmyndigheterna i São Tomé och Príncipe, inbegripet

São Tomé och Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé och Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé och Príncipe

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sierra Leones tillsynsmyndigheter

Sierra Leone

Alla lufttrafikföretag som certifierats av Sudans tillsynsmyndigheter, inbegripet

Sudan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga A kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (wet-lease) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

1

---

BILAGA II

”BILAGA B

FÖRTECKNING ÖVER LUFTTRAFIKFÖRETAG SOM ÄR BELAGDA MED DRIFTSRESTRIKTIONER I UNIONEN
   (1)

| Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn) | Nummer på drifttillstånd (AOC) | Icaos treställiga bokstavskod | Operatörens administrerande stat | Typ av luftfartyg | Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt, för restriktionsbelagda luftfartyg | Registreringsstaten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | IR.AOC.100 | IRA | Iran | Alla luftfartyg av typen Fokker F100 och av typen Boeing B747. | Luftfartyg av typen Fokker F100, så som anges i drifttillståndet; luftfartyg av typen Boeing B747, så som anges i drifttillståndet. | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Nordkorea | Hela flottan förutom: 2 luftfartyg av typen TU-204 | Hela flottan förutom: P-632, P-633. | Nordkorea |

Lufttrafikföretagets namn som juridisk person enligt drifttillståndet (AOC) (och eventuellt avvikande firmanamn)

Nummer på drifttillstånd (AOC)

Icaos treställiga bokstavskod

Operatörens administrerande stat

Typ av luftfartyg

Registreringsnummer och serienummer, om tillgängligt, för restriktionsbelagda luftfartyg

Registreringsstaten

IRAN AIR

IR.AOC.100

IRA

Iran

Alla luftfartyg av typen Fokker F100 och av typen Boeing B747.

Luftfartyg av typen Fokker F100, så som anges i drifttillståndet; luftfartyg av typen Boeing B747, så som anges i drifttillståndet.

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Nordkorea

Hela flottan förutom: 2 luftfartyg av typen TU-204

Hela flottan förutom: P-632, P-633.

Nordkorea

---

(1)  Lufttrafikföretag som förtecknas i bilaga B kan få tillstånd att utöva trafikrättigheter om de använder sig av luftfartyg som hyrts in med besättning (wet-lease) från ett lufttrafikföretag som inte omfattas av verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

1

---

BESLUT

| 7.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 147/156 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 147/156

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EURATOM) 2023/1112

av den 17 juli 2020

om meddelande av ändringar av Euratoms fredliga kärnkraftsprogram i bilaga A till avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 77 b,

med beaktande av avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål (1), särskilt artikel 8.2 andra stycket, samt punkterna 6, 7 A och 7 C i det godkända protokollet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål undertecknades i Bryssel den 7 november 1995 och trädde i kraft den 12 april 1996 (avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål undertecknades i Bryssel den 7 november 1995 och trädde i kraft den 12 april 1996 (avtalet).

| (2) | Studiecentrum voor Kernenergie – Centre d’Étude de l’Énergie Nucléaire (SCK.CEN) och Institut National des Radioéléments (IRE) planerar gemensamt att inrätta en anläggning för materialåtervinning av högradioaktiva restprodukter från produktion av radioaktiva isotoper för medicinska ändamål i syfte att säkerställa en hållbar och långsiktig hantering av dessa restprodukter och stödja en fortsatt säker tillgång till radioaktiva isotoper för medicinska ändamål. Anläggningens produktion kommer att vara ett ämne av hög renhetsgrad som lämpar sig för återanvändning. Uppförandet av denna anläggning, som kommer att benämnas RECUMO, är planerat att inledas 2020, med idrifttagande 2023. Den kommer att drivas av SCK.CEN vid verksamhetsplatsen i Mol, Belgien. |
| --- | --- |

(2)

Studiecentrum voor Kernenergie – Centre d’Étude de l’Énergie Nucléaire (SCK.CEN) och Institut National des Radioéléments (IRE) planerar gemensamt att inrätta en anläggning för materialåtervinning av högradioaktiva restprodukter från produktion av radioaktiva isotoper för medicinska ändamål i syfte att säkerställa en hållbar och långsiktig hantering av dessa restprodukter och stödja en fortsatt säker tillgång till radioaktiva isotoper för medicinska ändamål. Anläggningens produktion kommer att vara ett ämne av hög renhetsgrad som lämpar sig för återanvändning. Uppförandet av denna anläggning, som kommer att benämnas RECUMO, är planerat att inledas 2020, med idrifttagande 2023. Den kommer att drivas av SCK.CEN vid verksamhetsplatsen i Mol, Belgien.

| (3) | Genom kommissionens beslut av den 21 februari 2020 (3) godkändes de tekniker som ska användas i RECUMO-anläggningen för den kemiska bearbetning som beskrivs i den grundläggande tekniska beskrivning som SCK.CEN lämnat in under projektets konstruktionsfas. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens beslut av den 21 februari 2020 (3) godkändes de tekniker som ska användas i RECUMO-anläggningen för den kemiska bearbetning som beskrivs i den grundläggande tekniska beskrivning som SCK.CEN lämnat in under projektets konstruktionsfas.

| (4) | De bestrålade material som ska bearbetas i RECUMO-anläggningen har sitt ursprung i Förenta staterna och omfattas därför av avtalet. Enligt artikel 8.2 i avtalet får dessa bestrålade material endast bearbetas i de anläggningar som ingår i Euratoms fredliga kärnkraftsprogram som beskrivs i bilaga A till avtalet. Därför bör RECUMO-anläggningen läggas till i förteckningen över anläggningar i bilaga A. |
| --- | --- |

(4)

De bestrålade material som ska bearbetas i RECUMO-anläggningen har sitt ursprung i Förenta staterna och omfattas därför av avtalet. Enligt artikel 8.2 i avtalet får dessa bestrålade material endast bearbetas i de anläggningar som ingår i Euratoms fredliga kärnkraftsprogram som beskrivs i bilaga A till avtalet. Därför bör RECUMO-anläggningen läggas till i förteckningen över anläggningar i bilaga A.

| (5) | Förfarandet för att ändra bilaga A anges i punkterna 6 och 7 A i det godkända protokollet till avtalet. I synnerhet krävs ett skriftligt meddelande och en skriftlig bekräftelse från de behöriga myndigheterna för att göra ändringar i de fredliga kärnkraftsprogram som anges i bilaga A. |
| --- | --- |

(5)

Förfarandet för att ändra bilaga A anges i punkterna 6 och 7 A i det godkända protokollet till avtalet. I synnerhet krävs ett skriftligt meddelande och en skriftlig bekräftelse från de behöriga myndigheterna för att göra ändringar i de fredliga kärnkraftsprogram som anges i bilaga A.

| (6) | Därför bör ett meddelande om tillägg av en ny anläggning i enlighet med punkt 7 A i det godkända protokollet till avtalet godkännas för vidarebefordran till Förenta staternas utrikesministerium. |
| --- | --- |

(6)

Därför bör ett meddelande om tillägg av en ny anläggning i enlighet med punkt 7 A i det godkända protokollet till avtalet godkännas för vidarebefordran till Förenta staternas utrikesministerium.

| (7) | Dessutom bör två avvecklade kärntekniska anläggningar strykas från Euratoms fredliga kärnkraftsprogram och meddelas i enlighet med punkt 7 C i det godkända protokollet till avtalet. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom bör två avvecklade kärntekniska anläggningar strykas från Euratoms fredliga kärnkraftsprogram och meddelas i enlighet med punkt 7 C i det godkända protokollet till avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Meddelandet av ändringar av Euratoms fredliga kärnkraftsprogram i bilaga A till avtalet om samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Amerikas förenta stater rörande kärnkraftens användning för fredliga ändamål godkänns härmed. Texten till meddelandet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Kommissionsledamoten med ansvar för energi eller generaldirektören för generaldirektoratet för energi, eller deras utsedda företrädare, bemyndigas härmed att översända meddelandet till Förenta staternas utrikesministerium.

Utfärdat i Bryssel den 17 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Kadri SIMSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 120, 20.5.1996, s. 1.

1

(2)  
  EGT L 120, 20.5.1996, s. 12.

2

(3)  Commission Decision C(2020) 940 final of 21 February 2020 on approval of the techniques to be used for the chemical processing of irradiated materials in the SCK.CEN RECUMO installation, located in Mol, Belgium (inte översatt till svenska).

3

---