# Eiropas Savienības L 141/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 141 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 31. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 141

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 31. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1049 (2023. gada 30. maijs), ar ko attiecībā uz zivju eļļas, pendimetalīna, aitu tauku un spirotetramāta maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un IV pielikumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1050 (2023. gada 30. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas Republikas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam | 16 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1051 (2023. gada 22. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1754 par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam | 34 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/1052 (2023. gada 22. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1053 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/588 piemērošanai attiecībā uz operacionālajām prasībām valdības pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar Savienības drošas savienojamības programmu un tās pakalpojumu portfeli | 44 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1054 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 piemērot attiecībā uz tādu valdības satelītsakaru pakalpojumu portfeli, kurus piedāvā saskaņā ar Savienības kosmosa programmu izveidotā sistēma | 49 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1055 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, lai pildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktā minēto funkciju | 57 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1049 (2023. gada 30. maijs), ar ko attiecībā uz zivju eļļas, pendimetalīna, aitu tauku un spirotetramāta maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un IV pielikumu (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1050 (2023. gada 30. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas Republikas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam

16

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1051 (2023. gada 22. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1754 par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam

34

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/1052 (2023. gada 22. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

38

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1053 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/588 piemērošanai attiecībā uz operacionālajām prasībām valdības pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar Savienības drošas savienojamības programmu un tās pakalpojumu portfeli

44

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1054 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 piemērot attiecībā uz tādu valdības satelītsakaru pakalpojumu portfeli, kurus piedāvā saskaņā ar Savienības kosmosa programmu izveidotā sistēma

49

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1055 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, lai pildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktā minēto funkciju

57

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2023/992 (2023. gada 16. maijs), ar ko ieceļ 16 Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) valdes locekļus ( OV L 135, 23.5.2023. ) | 67 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2023/992 (2023. gada 16. maijs), ar ko ieceļ 16 Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) valdes locekļus ( OV L 135, 23.5.2023. )

ECHA

( OV L 135, 23.5.2023. )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1049

(2023. gada 30. maijs),

ar ko attiecībā uz zivju eļļas, pendimetalīna, aitu tauku un spirotetramāta maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un IV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Pendimetalīna un spirotetramāta maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Zivju eļļa un aitu tauki ir iekļauti minētās regulas IV pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Pendimetalīna un spirotetramāta maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Zivju eļļa un aitu tauki ir iekļauti minētās regulas IV pielikumā.

| (2) | Kas attiecas uz darbīgo vielu pendimetalīnu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL attiecībā uz zirņiem (ar pākstīm), pupām (ar pākstīm) un puraviem. Kas attiecas uz darbīgo vielu spirotetramātu, tāds pats pieteikums tika iesniegts attiecībā uz garšaugiem un ēdamiem ziediem. |
| --- | --- |

(2)

Kas attiecas uz darbīgo vielu pendimetalīnu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL attiecībā uz zirņiem (ar pākstīm), pupām (ar pākstīm) un puraviem. Kas attiecas uz darbīgo vielu spirotetramātu, tāds pats pieteikums tika iesniegts attiecībā uz garšaugiem un ēdamiem ziediem.

| (3) | Attiecīgās dalībvalstis novērtēja iepriekš minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgās dalībvalstis novērtēja iepriekš minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un publiskoja tos. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un publiskoja tos.

| (5) | Attiecībā uz garšaugiem un ēdamiem ziediem (pārējie) Iestāde konkrētu MAL vērtību neieteica. Tomēr Iestāde atzīmēja, ka riska pārvaldītāji varētu apsvērt visā garšaugu un ēdamu ziedu grupā ieviest MAL, kas ir vienāds ar 10 mg/kg, un ka tas būtu patērētājam droši. Tāpēc ir lietderīgi atbilstoši attiecīgajām Komisijas Tehniskajām vadlīnijām (Commission Technical Guidelines) (3) ierosināt spirotetramātam garšaugos un ēdamos ziedos (pārējie) noteikt MAL, kas vienāds ar 10 mg/kg. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz garšaugiem un ēdamiem ziediem (pārējie) Iestāde konkrētu MAL vērtību neieteica. Tomēr Iestāde atzīmēja, ka riska pārvaldītāji varētu apsvērt visā garšaugu un ēdamu ziedu grupā ieviest MAL, kas ir vienāds ar 10 mg/kg, un ka tas būtu patērētājam droši. Tāpēc ir lietderīgi atbilstoši attiecīgajām Komisijas Tehniskajām vadlīnijām (Commission Technical Guidelines) (3) ierosināt spirotetramātam garšaugos un ēdamos ziedos (pārējie) noteikt MAL, kas vienāds ar 10 mg/kg.

| (6) | Attiecībā uz pendimetalīnu un spirotetramātu Iestāde secināja, ka visas prasības par iesniegto datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikuma iesniedzēju pieprasītā MAL mainīšana patērētāju drošības ziņā ir pieņemama. Izdarot šo secinājumu, Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne ilgstoša eksponētība minētajām vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tās varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz pendimetalīnu un spirotetramātu Iestāde secināja, ka visas prasības par iesniegto datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikuma iesniedzēju pieprasītā MAL mainīšana patērētāju drošības ziņā ir pieņemama. Izdarot šo secinājumu, Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne ilgstoša eksponētība minētajām vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tās varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu.

| (7) | Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ir lietderīgi secināt, ka ierosinātās MAL izmaiņas atbilst minētā panta prasībām. |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ir lietderīgi secināt, ka ierosinātās MAL izmaiņas atbilst minētā panta prasībām.

| (8) | Zivju eļļa un aitu tauki uz laiku tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, līdz tiek pabeigta to vērtēšana saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/414/EEK (4) vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (5) un līdz tiek pabeigta minēto darbīgo vielu MAL pārskatīšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 396/2005 12. pantu. Saistībā ar pieteikumiem par minēto darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 Iestāde sniedza secinājumus par zivju eļļu un aitu taukus saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu (6). Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, attiecībā uz zivju eļļu un aitu taukiem MAL nav jānosaka. Tāpēc ir lietderīgi minētās vielas saglabāt Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Zivju eļļa un aitu tauki uz laiku tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, līdz tiek pabeigta to vērtēšana saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/414/EEK (4) vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (5) un līdz tiek pabeigta minēto darbīgo vielu MAL pārskatīšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 396/2005 12. pantu. Saistībā ar pieteikumiem par minēto darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 Iestāde sniedza secinājumus par zivju eļļu un aitu taukus saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu (6). Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, attiecībā uz zivju eļļu un aitu taukiem MAL nav jānosaka. Tāpēc ir lietderīgi minētās vielas saglabāt Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  
  Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pendimethalin in peas (with pods), beans (with pods) and leeks. EFSA Journal 2023; 21(3):7663.

2

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pendimethalin in peas (with pods), beans (with pods) and leeks

EFSA Journal

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers. EFSA Journal 2022; 20(12):7668.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers. EFSA Journal

(3)  
  Commission Technical Guidelines on data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin (SANTE/2019/12752).

3

Commission Technical Guidelines on data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin

(4)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

5

(6)  
  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fish oil. EFSA Journal 2022; 20(1):7079.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fish oil

EFSA Journal

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat. EFSA Journal 2022; 20(1):7073.

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un IV pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumā slejas par pendimetalīnu un spirotetramātu aizstāj ar šādām:

  “
  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)









  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (1) | Pendimetalīns (F) | Spirotetramāta un spirotetramātenola summa, izteikta kā spirotetramāts (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,05  (*1) | |
| 0110000 | Citrusaugļi | | 0,5 |
| 0110010 | Greipfrūti | | |
| 0110020 | Apelsīni | | |
| 0110030 | Citroni | | |
| 0110040 | Laimi | | |
| 0110050 | Mandarīni | | |
| 0110990 | Citi (2) | | |
| 0120000 | Koku rieksti | | 0,5 |
| 0120010 | Mandeles | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | |
| 0120040 | Kastaņi | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | |
| 0120100 | Pistācijas | | |
| 0120110 | Valrieksti | | |
| 0120990 | Citi (2) | | |
| 0130000 | Sēkleņi | | 0,7 |
| 0130010 | Āboli | | |
| 0130020 | Bumbieri | | |
| 0130030 | Cidonijas | | |
| 0130040 | Mespili | | |
| 0130050 | Lokvas / Japānas mespili | | |
| 0130990 | Citi (2) | | |
| 0140000 | Kauleņi | | 3 |
| 0140010 | Aprikozes | | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | |
| 0140030 | Persiki | | |
| 0140040 | Plūmes | | |
| 0140990 | Citi (2) | | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

1)

regulas II pielikumā slejas par pendimetalīnu un spirotetramātu aizstāj ar šādām:

“
  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (1)

Pendimetalīns (F)

Spirotetramāta un spirotetramātenola summa, izteikta kā spirotetramāts (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,05  (*1)

0110000

Citrusaugļi

0,5

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,5

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,7

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas / Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

3

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

2

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,3

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,02  (*1)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

1,5

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0,02  (*1)

0161020

Vīģes

0,02  (*1)

0161030

Galda olīvas

1,5

0161040

Kumkvati

0,02  (*1)

0161050

Karambolas

0,02  (*1)

0161060

Hurmas

0,4

0161070

Javas salas plūmes

0,02  (*1)

0161990

Citi (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

3

0162020

Ličī

15

0162030

Pasifloru augļi

0,02  (*1)

0162040

Opuncijas

0,02  (*1)

0162050

Hrizofilas

0,02  (*1)

0162060

Amerikas hurmas

0,02  (*1)

0162990

Citi (2)

0,02  (*1)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0,4

0163020

Banāni

0,4

0163030

Mango

0,3

0163040

Papaijas

0,4

0163050

Granātāboli

0,4

0163060

Čerimojas

0,02  (*1)

0163070

Gvajaves

2

0163080

Ananasi

0,15

0163090

Maizeskoka augļi

0,02  (*1)

0163100

Duriāni

0,02  (*1)

0163110

Guanabanas

0,02  (*1)

0163990

Citi (2)

0,02  (*1)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,05  (*1)

0,8

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0,07

0213010

Galda bietes

0,05  (*1)

0213020

Burkāni

0,7

0213030

Sakņu selerijas

0,2

0213040

Mārrutki

0,7

0213050

Topinambūri

0,05  (*1)

0213060

Pastinaki

0,7

0213070

Sakņu pētersīļi

0,7

0213080

Redīsi

0,05  (*1)

0213090

Puravlapu plostbārži

0,7

0213100

Kāļi

0,4

0213110

Rāceņi

0,4

0213990

Citi (2)

0,05  (*1)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,05  (*1)

0220010

Ķiploki

0,3

0220020

Sīpoli

0,4

0220030

Šalotes

0,3

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0,9

0220990

Citi (2)

0,02  (*1)

0230000

Augļu dārzeņi

0,05  (*1)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

1

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra / “Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,2

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,2

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

1,5

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,02  (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0,05  (*1)

1

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0,05  (*1)

0242010

Briseles kāposti

0,3 (+)

0242020

Galviņkāposti

2

0242990

Citi (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0,5

7

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0,3

1,5 (+)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

7

0251010

Salātu baldriņi

0,6

0251020

Salāti

4

0251030

Platlapu cigoriņi / endīvijas

0,05  (*1)

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0,6

0251050

Barbarejas

0,05  (*1)

0251060

Sējas pazvērītes / rukolas salāti

0,6

0251070

Brūnās sinepes

0,05  (*1)

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0,6

0251990

Citi (2)

0,05  (*1)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,05  (*1)

7

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi / lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,05  (*1)

7

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,05  (*1)

0,03

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0256010

Kārvele

0,6

7

0256020

Maurloki

0,6

7

0256030

Lapu selerijas

0,6

7

0256040

Pētersīļi

2

7

0256050

Salvija

2

10

0256060

Rozmarīns

0,6

10

0256070

Timiāns

0,6

10

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,6

7

0256090

Lauru lapas

0,6

10

0256100

Estragons

0,6

7

0256990

Citi (2)

0,6

10

0260000

Pākšaugi

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0,06

2

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,05  (*1)

1,5

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0,09

2

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,05  (*1)

1,5

0260050

Lēcas

0,05  (*1)

1,5

0260990

Citi (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Stublāju dārzeņi

0270010

Sparģeļi

0,1

0,02  (*1)

0270020

Lapu artišoki

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Selerijas

0,1

4

0270040

Fenheļi

0,1

4

0270050

Artišoki

0,05  (*1)

1

0270060

Puravi

0,3

0,9

0270070

Rabarberi

0,05  (*1)

4

0270080

Bambusa dzinumi

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmu serdes

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Citi (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,15

2

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,05  (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,02  (*1)

0401020

Zemesrieksti

0,02  (*1)

0401030

Magoņu sēklas

0,02  (*1)

0401040

Sezama sēklas

0,02  (*1)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,02  (*1)

0401060

Rapšu sēklas

0,02  (*1)

0401070

Sojas pupas

4

0401080

Sinepju sēklas

0,02  (*1)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,4

0401100

Ķirbju sēklas

0,02  (*1)

0401110

Saflora sēklas

0,02  (*1)

0401120

Gurķenes sēklas

0,02  (*1)

0401130

Sējas idras sēklas

0,02  (*1)

0401140

Kaņepju sēklas

0,02  (*1)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,02  (*1)

0401990

Citi (2)

0,02  (*1)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

1,5

0402020

Eļļas palmas kodoli

0,02  (*1)

0402030

Eļļas palmas augļi

0,02  (*1)

0402040

Kapoki

0,02  (*1)

0402990

Citi (2)

0,02  (*1)

0500000

GRAUDAUGI

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0610000

Tējas

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,05  (*1)

50

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,5

0,1  (*1)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Ceratonija / ceratonijas augļi

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0700000

APIŅI

0,05  (*1)

15

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Pumpuri

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0900010

Cukurbiešu saknes

0,05  (*1)

0,06

0900020

Cukurniedres

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0900030

Cigoriņu saknes

0,2

0,07

0900990

Citi (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,01  (*1)

0,05

1011020

Taukaudi

0,2

0,02  (*1)

1011030

Aknas

0,05

0,7

1011040

Nieres

0,05

0,7

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

0,7

1011990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,01  (*1)

0,05

1012020

Taukaudi

0,2

0,02  (*1)

1012030

Aknas

0,05

0,7

1012040

Nieres

0,05

0,7

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

0,7

1012990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,01  (*1)

0,05

1013020

Taukaudi

0,2

0,02  (*1)

1013030

Aknas

0,05

0,7

1013040

Nieres

0,05

0,7

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

0,7

1013990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,01  (*1)

0,05

1014020

Taukaudi

0,2

0,02  (*1)

1014030

Aknas

0,05

0,7

1014040

Nieres

0,05

0,7

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05  (*1)

0,7

1014990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,01  (*1)

0,05

1015020

Taukaudi

0,2

0,02  (*1)

1015030

Aknas

0,05

0,7

1015040

Nieres

0,05

0,7

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

0,7

1015990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,01  (*1)

0,05

1017020

Taukaudi

0,2

0,02  (*1)

1017030

Aknas

0,05

0,7

1017040

Nieres

0,05

0,7

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

0,7

1017990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Piens

0,02

0,01  (*1)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Pendimetalīns (F)

| (F) | Taukos šķīstošs. |
| --- | --- |

(F)

Taukos šķīstošs.

Spirotetramāta un spirotetramātenola summa, izteikta kā spirotetramāts (R)

| (R) | Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: spirotetramāts — kods 1000000 , izņemot 1040000 : spirotetramātenols, izteikts kā spirotetramāts. |
| --- | --- |

(R)

Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: spirotetramāts — kods 1000000 , izņemot 1040000 : spirotetramātenols, izteikts kā spirotetramāts.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 20. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0242010 Briseles kāposti

0244000 d) kolrābji”;

| 2) | regulas IV pielikumu groza šādi:






  a) | ierakstu “Repelenti: zivju eļļa (1)” aizstāj ar šādu: | “Repelenti: zivju eļļa”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas IV pielikumu groza šādi:

a)

ierakstu “Repelenti: zivju eļļa (1)” aizstāj ar šādu:

“Repelenti: zivju eļļa”;

| b) | ierakstu “Repelenti: aitu tauki (1)” aizstāj ar šādu: | “Repelenti: aitu tauki”. |
| --- | --- | --- |

b)

ierakstu “Repelenti: aitu tauki (1)” aizstāj ar šādu:

“Repelenti: aitu tauki”.

---

(*1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

(1)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

---

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1050

(2023. gada 30. maijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas Republikas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) 2017/1019 (2) noteica antidempinga maksājumus konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu (“stiegrojuma stieņi”) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) 2017/1019 (2) noteica antidempinga maksājumus konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu (“stiegrojuma stieņi”) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti sākotnējie pasākumi, tālāk tiks saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2

| (2) | Patlaban spēkā esošais antidempinga maksājums importam no Baltkrievijas Republikas (“Baltkrievija” jeb “attiecīgā valsts”) ir 10,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Patlaban spēkā esošais antidempinga maksājums importam no Baltkrievijas Republikas (“Baltkrievija” jeb “attiecīgā valsts”) ir 10,6 %.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

3

| (4) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu (“pieprasījums”) 2022. gada 16. martā iesniedza Eiropas Tērauda apvienība (“Eurofer” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) Savienības stiegrojuma stieņu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(4)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu (“pieprasījums”) 2022. gada 16. martā iesniedza Eiropas Tērauda apvienība (“Eurofer” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) Savienības stiegrojuma stieņu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

Eurofer

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (5) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2022. gada 15. jūnijā, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes stiegrojuma stieņu importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu Komisija publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(5)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2022. gada 15. jūnijā, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes stiegrojuma stieņu importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu Komisija publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (6) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmo ražotāju eksportētāju, Baltkrievijas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmo ražotāju eksportētāju, Baltkrievijas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties.

| (8) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.6.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, tā kā Baltkrievija nav PTO dalībvalsts un ir minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (5) I pielikumā, normālā vērtība ir jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, tā kā Baltkrievija nav PTO dalībvalsts un ir minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (5) I pielikumā, normālā vērtība ir jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā attiecīgā reprezentatīvā valstī.

5

| (10) | Lai izveidotu sadarbību ar kādas attiecīgās reprezentatīvās valsts ražotājiem eksportētājiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu sazinājās ar iespējamiem stiegrojuma stieņu ražotājiem Bosnijā un Hercegovinā, Dienvidkorejā, Dominikānas Republikā, Šveicē, Norvēģijā, Turcijā, Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) un Dienvidāfrikā. Tā saņēma atbildi tikai no viena ražotāja ASV. |
| --- | --- |

(10)

Lai izveidotu sadarbību ar kādas attiecīgās reprezentatīvās valsts ražotājiem eksportētājiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu sazinājās ar iespējamiem stiegrojuma stieņu ražotājiem Bosnijā un Hercegovinā, Dienvidkorejā, Dominikānas Republikā, Šveicē, Norvēģijā, Turcijā, Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) un Dienvidāfrikā. Tā saņēma atbildi tikai no viena ražotāja ASV.

| (11) | Tā kā ražotāji, kas atrodas kādā citā iespējamā reprezentatīvā valstī, nesadarbojās, Komisija nolēma noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no šā ražotāja ASV. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā ražotāji, kas atrodas kādā citā iespējamā reprezentatīvā valstī, nesadarbojās, Komisija nolēma noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no šā ražotāja ASV.

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu personas tika informētas un tām tika dotas 10 dienas piezīmju sniegšanai par ASV kā attiecīgās reprezentatīvās valsts izvēli. No ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu personas tika informētas un tām tika dotas 10 dienas piezīmju sniegšanai par ASV kā attiecīgās reprezentatīvās valsts izvēli. No ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes.

1.7.   Atlase

Atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.7.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un ņemot vērā ģeogrāfisko izplatību. Šajā izlasē ietilpa trīs Savienības ražotāji, kas veidoja vairāk nekā 17 % no līdzīgā ražojuma lēstā kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta. |
| --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un ņemot vērā ģeogrāfisko izplatību. Šajā izlasē ietilpa trīs Savienības ražotāji, kas veidoja vairāk nekā 17 % no līdzīgā ražojuma lēstā kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Piezīmes netika saņemtas, tāpēc provizoriskā izlase tika apstiprināta.

1.7.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (15) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens nesaistītais importētājs nesniedza pieprasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē. |
| --- | --- |

(15)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens nesaistītais importētājs nesniedza pieprasīto informāciju un nepiekrita iekļaušanai izlasē.

1.7.3.   Baltkrievijas ražotāju atlase

Baltkrievijas ražotāju atlase

| (16) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus Baltkrievijas ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Baltkrievijas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(16)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus Baltkrievijas ražotājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Baltkrievijas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamus ražotājus, kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (17) | Pieteicās tikai viens stiegrojuma stieņu ražotājs no Baltkrievijas, proti, Byelorussian Steel Works (“BMZ”). Tāpēc atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(17)

Pieteicās tikai viens stiegrojuma stieņu ražotājs no Baltkrievijas, proti, Byelorussian Steel Works (“BMZ”). Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

Byelorussian Steel Works

BMZ

1.8.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (18) | Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasījuma iesniedzējam, BMZ un ražotājam reprezentatīvajā valstī, kurš sadarbojās. Procedūras sākšanas dienā anketas tika darītas pieejamas arī tiešsaistē (6). |
| --- | --- |

(18)

Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasījuma iesniedzējam, BMZ un ražotājam reprezentatīvajā valstī, kurš sadarbojās. Procedūras sākšanas dienā anketas tika darītas pieejamas arī tiešsaistē (6).

BMZ

6

| (19) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasījuma iesniedzēja un ražotāja ASV. |
| --- | --- |

(19)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieprasījuma iesniedzēja un ražotāja ASV.

| (20) | BMZ nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc tika uzskatīts, ka tas šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tas nesadarbojas ar Komisiju. |
| --- | --- |

(20)

BMZ nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc tika uzskatīts, ka tas šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tas nesadarbojas ar Komisiju.

BMZ

| (21) | Tādējādi, tā kā Baltkrievijas ražotājs nesadarbojās, Komisija piemēroja pamatregulas 18. pantu un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā savus konstatējumus pamatoja ar pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(21)

Tādējādi, tā kā Baltkrievijas ražotājs nesadarbojās, Komisija piemēroja pamatregulas 18. pantu un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā savus konstatējumus pamatoja ar pieejamajiem faktiem.

1.9.   Pārbaude uz vietas

Pārbaude uz vietas

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādu uzņēmumu telpās: | ražotāji Savienībā








  — | SN Maia – Siderurgia Nacional S.A., Portugāle, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

ražotāji Savienībā

ražotāji Savienībā

—

SN Maia – Siderurgia Nacional S.A., Portugāle,

SN Maia – Siderurgia Nacional S.A.

| — | CMC Poland SP. z o.o, Polija, |
| --- | --- |

—

CMC Poland SP. z o.o, Polija,

CMC Poland SP. z o.o

| — | Riva Acier S.A.S., Francija, |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Francija,

Riva Acier S.A.S.

| | Savienības ražotāju apvienība








  — | Eurofer, Beļģija, |
| --- | --- | --- |

Savienības ražotāju apvienība

Savienības ražotāju apvienība

—

Eurofer, Beļģija,

Eurofer

| | ražotājs attiecīgajā reprezentatīvajā valstī








  — | CMC, Irving, Texas, ASV. |
| --- | --- | --- |

ražotājs attiecīgajā reprezentatīvajā valstī

ražotājs attiecīgajā reprezentatīvajā valstī

—

CMC, Irving, Texas, ASV.

CMC, Irving, Texas

1.10.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (23) | Komisija 2023. gada 17. aprīlī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2023. gada 17. aprīlī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (24) | Tikai pieprasījuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, kas atbalstīja Komisijas konstatējumus un secinājumus. |
| --- | --- |

(24)

Tikai pieprasījuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, kas atbalstīja Komisijas konstatējumus un secinājumus.

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (25) | Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, tādi konkrēti Baltkrievijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda betona stiegrojuma stieņi, pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas tālāk neapstrādāti, pēc velmēšanas liekti vai neliekti, ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citām deformācijām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 un ex 7214 99 95 (“pārskatāmais ražojums”). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti. Citi gari ražojumi, piemēram, apaļi stieņi, ir izslēgti. |
| --- | --- |

(25)

Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, tādi konkrēti Baltkrievijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda betona stiegrojuma stieņi, pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas tālāk neapstrādāti, pēc velmēšanas liekti vai neliekti, ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citām deformācijām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 un ex 7214 99 95 (“pārskatāmais ražojums”). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti. Citi gari ražojumi, piemēram, apaļi stieņi, ir izslēgti.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (26) | Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | pārskatāmajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(26)

Kā jau tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

pārskatāmajam ražojumam,

| — | reprezentatīvajā valstī ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un |
| --- | --- |

—

reprezentatīvajā valstī ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

| — | ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

| (27) | Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (28) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no Baltkrievijas varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no Baltkrievijas varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

Iepriekšējas piezīmes

| (29) | Eurostat datubāze Comext liecina, ka PIP laikā imports no Baltkrievijas kopā sasniedza aptuveni 206 200 tonnu un tā tirgus daļa bija aptuveni 1,9 %. Galvenās importētājas dalībvalstis bija šādas: Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu imports un tirgus daļa bija samazinājies vairāk nekā uz pusi (t. i., 488 700 tonnu un 5,0 % tirgus daļa). |
| --- | --- |

(29)

Eurostat datubāze Comext liecina, ka PIP laikā imports no Baltkrievijas kopā sasniedza aptuveni 206 200 tonnu un tā tirgus daļa bija aptuveni 1,9 %. Galvenās importētājas dalībvalstis bija šādas: Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu imports un tirgus daļa bija samazinājies vairāk nekā uz pusi (t. i., 488 700 tonnu un 5,0 % tirgus daļa).

Eurostat

Comext

| (30) | Kā norādīts 20. apsvērumā, vienīgais zināmais Baltkrievijas ražotājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Baltkrievijas iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija attiecībā uz konstatējumiem par Baltkrieviju varētu piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija nesaņēma piezīmes. |
| --- | --- |

(30)

Kā norādīts 20. apsvērumā, vienīgais zināmais Baltkrievijas ražotājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Baltkrievijas iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija attiecībā uz konstatējumiem par Baltkrieviju varētu piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija nesaņēma piezīmes.

| (31) | Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši Eurostat, datubāzi, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), Global Trade Atlas (“GTA”) un pieprasījumu. |
| --- | --- |

(31)

Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši Eurostat, datubāzi, kas izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), Global Trade Atlas (“GTA”) un pieprasījumu.

Eurostat

Global Trade Atlas

GTA

| (32) | Importa apjoms un cena no Baltkrievijas tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no 14. panta 6. punkta datubāzes. |
| --- | --- |

(32)

Importa apjoms un cena no Baltkrievijas tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no 14. panta 6. punkta datubāzes.

3.2.   Normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu

Normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu

| (33) | Kā norādīts iepriekš 1.6. sadaļā – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, tā kā Baltkrievija nav PTO dalībvalsts un ir minēta Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(33)

Kā norādīts iepriekš 1.6. sadaļā – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, tā kā Baltkrievija nav PTO dalībvalsts un ir minēta Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā attiecīgā reprezentatīvā valstī.

| (34) | Tā kā Komisija saņēma atbildi tikai no viena ražotāja ASV, tā nolēma noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no šā ražotāja ASV, t. i., pamatojoties uz minētā ražotāja, kas sadarbojās, faktiskajām cenām. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā Komisija saņēma atbildi tikai no viena ražotāja ASV, tā nolēma noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no šā ražotāja ASV, t. i., pamatojoties uz minētā ražotāja, kas sadarbojās, faktiskajām cenām.

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (35) | Pirmkārt, Komisija pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu ražotāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem ASV ir reprezentatīvs. Kopējais pārdošanas apjoms ASV tika salīdzināts ar kopējo importa apjomu no Baltkrievijas Savienībā, kas norādīts 14. panta 6. punkta datubāzē. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka ASV tirgū līdzīgo ražojumu pārdod reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(35)

Pirmkārt, Komisija pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu ražotāja, kas sadarbojās, kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem ASV ir reprezentatīvs. Kopējais pārdošanas apjoms ASV tika salīdzināts ar kopējo importa apjomu no Baltkrievijas Savienībā, kas norādīts 14. panta 6. punkta datubāzē. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka ASV tirgū līdzīgo ražojumu pārdod reprezentatīvos daudzumos.

| (36) | Pēc tam Komisija attiecībā uz ASV ražotāju, kas sadarbojās, pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katra līdzīgā ražojuma veida pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam PIP laikā. |
| --- | --- |

(36)

Pēc tam Komisija attiecībā uz ASV ražotāju, kas sadarbojās, pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katra līdzīgā ražojuma veida pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam PIP laikā.

| (37) | Pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām (izgatavošanas izmaksas plus PVA izmaksas) vai lielāka par tām, bija lielāks par 80 % no kopējā iekšzemes pārdošanas apjoma, tāpēc normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ASV ražotāja, kas sadarbojās, faktisko iekšzemes cenu. |
| --- | --- |

(37)

Pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām (izgatavošanas izmaksas plus PVA izmaksas) vai lielāka par tām, bija lielāks par 80 % no kopējā iekšzemes pārdošanas apjoma, tāpēc normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ASV ražotāja, kas sadarbojās, faktisko iekšzemes cenu.

3.4.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (38) | Kā norādīts 32. apsvērumā, eksporta cenas no Baltkrievijas tika noteiktas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes importa vērtībām, kas tika koriģētas līdz EXW līmenim. Šajā nolūkā atskaitītās transporta izmaksas pamatojās uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs bija sniedzis pieprasījumā. |
| --- | --- |

(38)

Kā norādīts 32. apsvērumā, eksporta cenas no Baltkrievijas tika noteiktas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes importa vērtībām, kas tika koriģētas līdz EXW līmenim. Šajā nolūkā atskaitītās transporta izmaksas pamatojās uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs bija sniedzis pieprasījumā.

EXW

3.5.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (39) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenām, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(39)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenām, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

3.6.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (40) | Salīdzinājums liecināja, ka eksporta no Baltkrievijas valsts mēroga dempinga starpība, izteikta procentos no Savienības muitas vērtības, ir 41,1 %. |
| --- | --- |

(40)

Salīdzinājums liecināja, ka eksporta no Baltkrievijas valsts mēroga dempinga starpība, izteikta procentos no Savienības muitas vērtības, ir 41,1 %.

4.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (41) | Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā, attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcīgums. Tiek atgādināts, ka Baltkrievijas ražotāja eksportētāja un Baltkrievijas valdības nesadarbošanās dēļ analīze saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzējs, un statistikas datubāzi Global Trade Atlas (“GTA”). |
| --- | --- |

(41)

Pēc tam, kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā, attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcīgums. Tiek atgādināts, ka Baltkrievijas ražotāja eksportētāja un Baltkrievijas valdības nesadarbošanās dēļ analīze saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzējs, un statistikas datubāzi Global Trade Atlas (“GTA”).

Global Trade Atlas

GTA

4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā

| (42) | Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(42)

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju.

| (43) | Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem datiem, kas pārbaudīti, tos salīdzinot ar publiskiem avotiem, ražošanas jauda Baltkrievijā 2021. gadā tika lēsta vairāk nekā 2,6 miljonu tonnu stiegrojuma stieņu apmērā, un to varētu palielināt vēl par 300 tūkstošiem tonnu, t. i., kopumā iegūtu 3 miljonus tonnu (7). Saskaņā ar pieejamajiem datiem Baltkrievijas pārdošanas apjoms bija 1,7 miljoni tonnu, no kuriem 700 tūkstoši tika patērēti iekšzemē un aptuveni 1 miljons tika eksportēts (8). Tādējādi tika lēsts, ka neizmantotā jauda bija vairāk nekā 900 000 tonnu, kas veidoja vairāk nekā 8 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Šī neizmantotā jauda varētu tikt izmantota, lai ražotu pārskatāmo ražojumu eksportam uz Savienību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem datiem, kas pārbaudīti, tos salīdzinot ar publiskiem avotiem, ražošanas jauda Baltkrievijā 2021. gadā tika lēsta vairāk nekā 2,6 miljonu tonnu stiegrojuma stieņu apmērā, un to varētu palielināt vēl par 300 tūkstošiem tonnu, t. i., kopumā iegūtu 3 miljonus tonnu (7). Saskaņā ar pieejamajiem datiem Baltkrievijas pārdošanas apjoms bija 1,7 miljoni tonnu, no kuriem 700 tūkstoši tika patērēti iekšzemē un aptuveni 1 miljons tika eksportēts (8). Tādējādi tika lēsts, ka neizmantotā jauda bija vairāk nekā 900 000 tonnu, kas veidoja vairāk nekā 8 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Šī neizmantotā jauda varētu tikt izmantota, lai ražotu pārskatāmo ražojumu eksportam uz Savienību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

7

8

4.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (44) | Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, stiegrojuma stieņu ražošanas nozare Baltkrievijā ir orientēta uz eksportu, jo aptuveni 85 % no Baltkrievijas tērauda ražošanas jaudas ir paredzēti eksportam. Saskaņā ar GTA datubāzi Savienības tirgus bija galvenais Baltkrievijas eksporta tirgus. Tika konstatēts, ka eksporta cenas no Baltkrievijas uz trešām valstīm (551 EUR/t) bija vidēji par 10 euro par tonnu zemākas nekā vidējās eksporta pārdošanas cenas uz Savienības tirgu un par 15 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū (651 EUR/t). Ņemot vērā šo cenu līmeni, eksports uz Savienību Baltkrievijas eksportētājiem potenciāli būtu pievilcīgāks nekā eksports uz lielāko daļu citu tirgu. Turklāt liels skaits eksporta valstu (t. i., ASV, Kanāda, Apvienotā Karaliste, Turcija, Ukraina, Malaizija, Meksika, Maroka, Persijas līča valstis, Ēģipte un citas valstis) Baltkrievijai kļuva arvien nepieejamākas lielā iekšzemes piedāvājuma un pret importu no Baltkrievijas vērsto tirdzniecības pasākumu dēļ. |
| --- | --- |

(44)

Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, stiegrojuma stieņu ražošanas nozare Baltkrievijā ir orientēta uz eksportu, jo aptuveni 85 % no Baltkrievijas tērauda ražošanas jaudas ir paredzēti eksportam. Saskaņā ar GTA datubāzi Savienības tirgus bija galvenais Baltkrievijas eksporta tirgus. Tika konstatēts, ka eksporta cenas no Baltkrievijas uz trešām valstīm (551 EUR/t) bija vidēji par 10 euro par tonnu zemākas nekā vidējās eksporta pārdošanas cenas uz Savienības tirgu un par 15 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū (651 EUR/t). Ņemot vērā šo cenu līmeni, eksports uz Savienību Baltkrievijas eksportētājiem potenciāli būtu pievilcīgāks nekā eksports uz lielāko daļu citu tirgu. Turklāt liels skaits eksporta valstu (t. i., ASV, Kanāda, Apvienotā Karaliste, Turcija, Ukraina, Malaizija, Meksika, Maroka, Persijas līča valstis, Ēģipte un citas valstis) Baltkrievijai kļuva arvien nepieejamākas lielā iekšzemes piedāvājuma un pret importu no Baltkrievijas vērsto tirdzniecības pasākumu dēļ.

GTA

| (45) | Savienības tirgus ir pievilcīgs Baltkrievijas ražotājam arī tā ģeogrāfiskā tuvuma un lieluma dēļ – kopējais patēriņš tajā ir aptuveni 11 miljoni tonnu. |
| --- | --- |

(45)

Savienības tirgus ir pievilcīgs Baltkrievijas ražotājam arī tā ģeogrāfiskā tuvuma un lieluma dēļ – kopējais patēriņš tajā ir aptuveni 11 miljoni tonnu.

| (46) | Tāpēc lieluma, cenu un tuvuma ziņā Savienības tirgus salīdzinājumā ar citiem tirgiem joprojām bija pievilcīgs Baltkrievijas ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc lieluma, cenu un tuvuma ziņā Savienības tirgus salīdzinājumā ar citiem tirgiem joprojām bija pievilcīgs Baltkrievijas ražotājam eksportētājam.

4.3.   Pret Baltkrieviju vērsto sankciju ietekme

Pret Baltkrieviju vērsto sankciju ietekme

| (47) | Komisija norādīja, ka Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu dēļ Savienība pret Krieviju un Baltkrieviju ir noteikusi secīgas sankciju paketes, kas pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām attiecās arī uz tērauda ražojumiem un/vai tērauda uzņēmumiem, kuri ražo un eksportē pārskatāmo ražojumu. 2022. gada martā tika noteiktas sankcijas, un no 2022. gada jūnija tika pārtraukts imports no Baltkrievijas. Tomēr pašreizējo situāciju nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Ņemot vērā to, ka minētās sankcijas ir saistītas ar militāro agresiju un pamatā esošo ģeopolitisko situāciju, to tvērums, izmaiņas un/vai ilgums nav paredzami. Turklāt antidempinga pasākumu darbības laiks ir pieci gadi. Ņemot vērā iepriekš minēto nenoteiktību un to, ka Padome jebkurā brīdī var papildus grozīt sankciju precīzo tvērumu un ilgumu, Komisija konstatēja, ka sankcijas nevar ietekmēt tās secinājumus šajā izmeklēšanā. Jo īpaši Komisija konstatēja, ka, neskatoties uz pašreizējām sankcijām, pasākumi joprojām ir nepieciešami pamatregulas 11. panta 1. un 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(47)

Komisija norādīja, ka Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu dēļ Savienība pret Krieviju un Baltkrieviju ir noteikusi secīgas sankciju paketes, kas pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām attiecās arī uz tērauda ražojumiem un/vai tērauda uzņēmumiem, kuri ražo un eksportē pārskatāmo ražojumu. 2022. gada martā tika noteiktas sankcijas, un no 2022. gada jūnija tika pārtraukts imports no Baltkrievijas. Tomēr pašreizējo situāciju nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Ņemot vērā to, ka minētās sankcijas ir saistītas ar militāro agresiju un pamatā esošo ģeopolitisko situāciju, to tvērums, izmaiņas un/vai ilgums nav paredzami. Turklāt antidempinga pasākumu darbības laiks ir pieci gadi. Ņemot vērā iepriekš minēto nenoteiktību un to, ka Padome jebkurā brīdī var papildus grozīt sankciju precīzo tvērumu un ilgumu, Komisija konstatēja, ka sankcijas nevar ietekmēt tās secinājumus šajā izmeklēšanā. Jo īpaši Komisija konstatēja, ka, neskatoties uz pašreizējām sankcijām, pasākumi joprojām ir nepieciešami pamatregulas 11. panta 1. un 2. punkta nozīmē.

4.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (48) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka PIP laikā Savienības tirgū no Baltkrievijas turpināja ieplūst imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(48)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka PIP laikā Savienības tirgū no Baltkrievijas turpināja ieplūst imports par dempinga cenām.

| (49) | Turklāt Baltkrievijas neizmantotā jauda bija būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā. Bez tam Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā norādīja uz iespējamību, ka Baltkrievijas eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumi zaudētu spēku, un arī neizmantotā jauda tiktu izmantota, lai palielinātu ražošanu un eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt Baltkrievijas neizmantotā jauda bija būtiska salīdzinājumā ar Savienības patēriņu PIP laikā. Bez tam Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā norādīja uz iespējamību, ka Baltkrievijas eksports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumi zaudētu spēku, un arī neizmantotā jauda tiktu izmantota, lai palielinātu ražošanu un eksportu uz Savienību.

| (50) | Tādējādi Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām varētu ievērojami pieaugt pārskatāmā ražojuma imports par dempinga cenām no Baltkrievijas Savienībā. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām varētu ievērojami pieaugt pārskatāmā ražojuma imports par dempinga cenām no Baltkrievijas Savienībā.

| (51) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka pēc antidempinga pasākumu termiņa beigām iespējama dempinga turpināšanās.

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (52) | Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 25 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(52)

Attiecīgajā periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 25 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (53) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms PIP laikā bija apmēram 11 200 000 tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko anketu. Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 17 % no kopējā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(53)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms PIP laikā bija apmēram 11 200 000 tonnu. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtajām atbildēm uz makroekonomisko anketu. Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 17 % no kopējā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā.

5.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (54) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz kopējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tam pieskaitot kopējo importa apjomu Savienībā. Informācija par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū tika iegūta no pieprasījuma iesniedzēja un vajadzības gadījumā koriģēta atbilstoši pārbaudītiem datiem, kas attiecībā uz PIP sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs. Attiecībā uz importu Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi. |
| --- | --- |

(54)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz kopējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tam pieskaitot kopējo importa apjomu Savienībā. Informācija par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū tika iegūta no pieprasījuma iesniedzēja un vajadzības gadījumā koriģēta atbilstoši pārbaudītiem datiem, kas attiecībā uz PIP sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs. Attiecībā uz importu Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi.

| (55) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (t) | 10 297 042 | 10 821 698 | 10 411 261 | 11 116 688 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 105 | 101 | 108 |
| Avots: | 14. panta 6. punkta datubāze un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(55)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā (t)

10 297 042

10 821 698

10 411 261

11 116 688

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

105

105

101

101

108

108

Avots:

Avots:

14. panta 6. punkta datubāze un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (56) | Patēriņš Savienībā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam palielinājās par 5 %, 2020. gadā nedaudz samazinājās un PIP laikā atkal palielinājās. Patēriņa svārstības 2020. gadā un PIP laikā bija Covid-19 uzliesmojuma sekas, kā rezultātā ekonomikas dalībnieku aktivitāte mazinājās un patēriņš saruka, bet pēc tam saimnieciskā darbība atkal atsākās. |
| --- | --- |

(56)

Patēriņš Savienībā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam palielinājās par 5 %, 2020. gadā nedaudz samazinājās un PIP laikā atkal palielinājās. Patēriņa svārstības 2020. gadā un PIP laikā bija Covid-19 uzliesmojuma sekas, kā rezultātā ekonomikas dalībnieku aktivitāte mazinājās un patēriņš saruka, bet pēc tam saimnieciskā darbība atkal atsākās.

| (57) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(57)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 8 %.

5.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

5.3.1.   Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa

Importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa

| (58) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes datiem. Kā izklāstīts 5.2. iedaļā, importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā. |
| --- | --- |

(58)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes datiem. Kā izklāstīts 5.2. iedaļā, importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā.

| (59) | Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Baltkrievijas (t) | [72 000 –80 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [125 000 –140 000 ] | [200 000 – 210 000 ] |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 107 | 172 | 268 |
| Tirgus daļa (%) | 0,6 –0,8 | 0,7 –0,9 | 1 –1,5 | 1,8 –2,1 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 102 | 170 | 248 |
| Avots: | 14. panta 6. punkta datubāze un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(59)

Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no Baltkrievijas (t)

[72 000 –80 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[125 000 –140 000 ]

[200 000 – 210 000 ]

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

107

107

172

172

268

268

Tirgus daļa (%)

0,6 –0,8

0,7 –0,9

1 –1,5

1,8 –2,1

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

102

102

170

170

248

248

Avots:

Avots:

14. panta 6. punkta datubāze un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (60) | Pārskatāmā ražojuma imports no Baltkrievijas attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojās – no 72 000–80 000 tonnām 2018. gadā līdz 200 000–210 000 tonnām PIP laikā. Importa no Baltkrievijas tirgus daļas dinamika bija līdzīga importa apjoma dinamikai, un tā ievērojami palielinājās katru gadu – no 0,6–0,8 % 2018. gadā līdz 1,8–2,1 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(60)

Pārskatāmā ražojuma imports no Baltkrievijas attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojās – no 72 000–80 000 tonnām 2018. gadā līdz 200 000–210 000 tonnām PIP laikā. Importa no Baltkrievijas tirgus daļas dinamika bija līdzīga importa apjoma dinamikai, un tā ievērojami palielinājās katru gadu – no 0,6–0,8 % 2018. gadā līdz 1,8–2,1 % PIP laikā.

5.3.2.   Importa no Baltkrievijas vidējās cenas

Importa no Baltkrievijas vidējās cenas

| (61) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes datiem. |
| --- | --- |

(61)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes datiem.

| (62) | No Baltkrievijas Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa cenas | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baltkrievija (EUR/t) | 420 –440 | 400 –420 | 345 –365 | 540 –570 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 128 |
| Avots: | 14. panta 6. punkta datubāze. |

(62)

No Baltkrievijas Savienībā veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas

Importa cenas

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Baltkrievija (EUR/t)

420 –440

400 –420

345 –365

540 –570

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

93

93

82

82

128

128

Avots:

Avots:

14. panta 6. punkta datubāze.

| (63) | Importa vidējās cenas samazinājās no 420–440 EUR/t 2018. gadā līdz 345–365 EUR/t 2020. gadā, bet pēc tam PIP laikā palielinājās līdz 550–570 EUR/t. Kopumā pieaugums no 2018. gada līdz PIP bija 28 %, t. i., cenu pieaugums bija par 120–130 EUR par tonnu. Šis kopējais cenu pieaugums atbilda vispārējai stiegrojuma stieņu cenu tendencei Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(63)

Importa vidējās cenas samazinājās no 420–440 EUR/t 2018. gadā līdz 345–365 EUR/t 2020. gadā, bet pēc tam PIP laikā palielinājās līdz 550–570 EUR/t. Kopumā pieaugums no 2018. gada līdz PIP bija 28 %, t. i., cenu pieaugums bija par 120–130 EUR par tonnu. Šis kopējais cenu pieaugums atbilda vispārējai stiegrojuma stieņu cenu tendencei Savienības tirgū.

| (64) | Tomēr, kā aprakstīts turpmāk 5.5.3.1. iedaļā, importa no Baltkrievijas vidējā cena CIF līmenī visā attiecīgajā periodā bija zemāka par Savienības ražotāju vienības izmaksām. |
| --- | --- |

(64)

Tomēr, kā aprakstīts turpmāk 5.5.3.1. iedaļā, importa no Baltkrievijas vidējā cena CIF līmenī visā attiecīgajā periodā bija zemāka par Savienības ražotāju vienības izmaksām.

CIF

5.3.3.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (65) | Komisija noteica, kāds bija cenu samazinājums PIP laikā, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, pamatojoties uz izmaksām, apdrošināšanu un vedmaksu (“CIF”), kas koriģēta, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas (9) (ieskaitot antidempinga maksājumu), ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu, kas koriģēta EXW līmenī un ko maksā nesaistīti pircēji Savienībā. |
| --- | --- |

(65)

Komisija noteica, kāds bija cenu samazinājums PIP laikā, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, pamatojoties uz izmaksām, apdrošināšanu un vedmaksu (“CIF”), kas koriģēta, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas (9) (ieskaitot antidempinga maksājumu), ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu, kas koriģēta EXW līmenī un ko maksā nesaistīti pircēji Savienībā.

CIF

9

EXW

| (66) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma PIP laikā, un tas parādīja, ka Baltkrievijas importa cenas bija par 2,5–3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Komisijas noteiktais cenu samazinājums bez antidempinga maksājuma bija 11,8–12 %. |
| --- | --- |

(66)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma PIP laikā, un tas parādīja, ka Baltkrievijas importa cenas bija par 2,5–3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Komisijas noteiktais cenu samazinājums bez antidempinga maksājuma bija 11,8–12 %.

5.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju

Imports no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju

| (67) | Stiegrojuma stieņu imports no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju, galvenokārt bija no Norvēģijas, Krievijas un Turcijas. |
| --- | --- |

(67)

Stiegrojuma stieņu imports no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju, galvenokārt bija no Norvēģijas, Krievijas un Turcijas.

| (68) | Agregētajam stiegrojuma stieņu importa apjomam Savienībā no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa











  Valsts | | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Apjoms (t) | 91 685 | 91 068 | 150 285 | 148 780 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 99 | 164 | 162 |
| Tirgus daļa (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 538 | 492 | 448 | 705 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 131 |
| Turcija | Apjoms (t) | 212 854 | 142 755 | 38 735 | 63 558 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 67 | 18 | 30 |
| Tirgus daļa (%) | 2,1 | 1,3 | 0,4 | 0,6 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 481 | 458 | 381 | 488 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 95 | 79 | 102 |
| Krievija | Apjoms (t) | 254 438 | 125 522 | 25 269 | 37 237 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 49 | 10 | 15 |
| Tirgus daļa (%) | 2,5 | 1,2 | 0,2 | 0,3 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 503 | 464 | 414 | 625 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 92 | 82 | 124 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 190 092 | 129 870 | 44 444 | 206 013 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 68 | 23 | 108 |
| Tirgus daļa (%) | 1,8 | 1,2 | 0,4 | 1,9 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 812 | 476 | 441 | 691 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 59 | 54 | 85 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Baltkrieviju | Apjoms (t) | 749 069 | 489 216 | 258 732 | 455 588 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 65 | 35 | 61 |
| Tirgus daļa (%) | 7,3 | 4,5 | 2,5 | 4,1 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 579 | 471 | 434 | 662 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 81 | 75 | 114 |
| Avots: | 14. panta 6. punkta datubāze un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(68)

Agregētajam stiegrojuma stieņu importa apjomam Savienībā no citām trešām valstīm, kā arī tā tirgus daļai un cenu tendencēm bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Importa apjoms no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Valsts

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Norvēģija

Apjoms (t)

91 685

91 068

150 285

148 780

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

99

99

164

164

162

162

Tirgus daļa (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Vidējā cena (EUR/t)

538

492

448

705

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

131

131

Turcija

Apjoms (t)

212 854

142 755

38 735

63 558

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

67

67

18

18

30

30

Tirgus daļa (%)

2,1

1,3

0,4

0,6

Vidējā cena (EUR/t)

481

458

381

488

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

95

95

79

79

102

102

Krievija

Apjoms (t)

254 438

125 522

25 269

37 237

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

49

49

10

10

15

15

Tirgus daļa (%)

2,5

1,2

0,2

0,3

Vidējā cena (EUR/t)

503

464

414

625

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

92

92

82

82

124

124

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

190 092

129 870

44 444

206 013

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

68

68

23

23

108

108

Tirgus daļa (%)

1,8

1,2

0,4

1,9

Vidējā cena (EUR/t)

812

476

441

691

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

59

59

54

54

85

85

Visas trešās valstis kopā, izņemot Baltkrieviju

Apjoms (t)

749 069

489 216

258 732

455 588

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

65

65

35

35

61

61

Tirgus daļa (%)

7,3

4,5

2,5

4,1

Vidējā cena (EUR/t)

579

471

434

662

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

81

81

75

75

114

114

Avots:

Avots:

14. panta 6. punkta datubāze un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (69) | PIP laikā importa no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju, tirgus daļa veidoja 4,1 % no Savienības patēriņa. Importa apjoms 2020. gadā ievērojami samazinājās un PIP laikā palielinājās, bet nesasniedza 2019. gada līmeni, kā rezultātā tā tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 3,2 procentpunktiem. Attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās par 14 %. PIP laikā importa no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju, vidējā cena bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena (+ 2 %) un augstāka nekā importa no Baltkrievijas vidējā cena (+ 17–20 %). |
| --- | --- |

(69)

PIP laikā importa no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju, tirgus daļa veidoja 4,1 % no Savienības patēriņa. Importa apjoms 2020. gadā ievērojami samazinājās un PIP laikā palielinājās, bet nesasniedza 2019. gada līmeni, kā rezultātā tā tirgus daļa attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 3,2 procentpunktiem. Attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās par 14 %. PIP laikā importa no trešām valstīm, izņemot Baltkrieviju, vidējā cena bija augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena (+ 2 %) un augstāka nekā importa no Baltkrievijas vidējā cena (+ 17–20 %).

5.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (70) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(70)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (71) | Lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota 14. apsvērumā minētā atlase. |
| --- | --- |

(71)

Lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota 14. apsvērumā minētā atlase.

| (72) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz makroekonomiskajiem datiem, ko sniedza Savienības ražotāju apvienība, un tiem datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas norādīti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas norādīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(72)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz makroekonomiskajiem datiem, ko sniedza Savienības ražotāju apvienība, un tiem datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas norādīti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas norādīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (73) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (74) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

5.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

5.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (75) | Savienības ražošanas kopējam apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 11 029 000 | 11 814 000 | 11 204 000 | 11 201 000 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 107 | 102 | 102 |
| Ražošanas jauda (t) | 16 468 495 | 17 472 690 | 17 576 838 | 17 350 801 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 106 | 107 | 105 |
| Jaudas izmantojums (%) | 67 | 68 | 64 | 65 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 101 | 95 | 96 |
| Avots: | pārbaudīti dati, ko sniegusi Savienības ražotāju apvienība. |

(75)

Savienības ražošanas kopējam apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (t)

11 029 000

11 814 000

11 204 000

11 201 000

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

107

107

102

102

102

102

Ražošanas jauda (t)

16 468 495

17 472 690

17 576 838

17 350 801

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

106

106

107

107

105

105

Jaudas izmantojums (%)

67

68

64

65

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

101

101

95

95

96

96

Avots:

Avots:

pārbaudīti dati, ko sniegusi Savienības ražotāju apvienība.

| (76) | Kopumā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 2 %. No 2018. gada līdz 2019. gadam ražošanas apjoms palielinājās par 7 %. Covid-19 pandēmijas laikā 2020. gadā ražošanas apjoms samazinājās par 5 % salīdzinājumā ar 2019. gadu un saglabājās tāds arī PIP laikā. |
| --- | --- |

(76)

Kopumā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 2 %. No 2018. gada līdz 2019. gadam ražošanas apjoms palielinājās par 7 %. Covid-19 pandēmijas laikā 2020. gadā ražošanas apjoms samazinājās par 5 % salīdzinājumā ar 2019. gadu un saglabājās tāds arī PIP laikā.

| (77) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā pieauga par 5 %. Jaudas izmantojums samazinājās no 67 % 2018. gadā līdz 65 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(77)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā pieauga par 5 %. Jaudas izmantojums samazinājās no 67 % 2018. gadā līdz 65 % PIP laikā.

5.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (78) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 9 517 192 | 10 293 817 | 10 054 658 | 10 507 529 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 108 | 106 | 110 |
| Tirgus daļa (%) | 92 | 95 | 96 | 94 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Avots: | 14. panta 6. punkta datubāze un pārbaudīti dati, ko sniegusi Savienības ražotāju apvienība. |

(78)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

9 517 192

10 293 817

10 054 658

10 507 529

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

108

108

106

106

110

110

Tirgus daļa (%)

92

95

96

94

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

103

103

105

105

102

102

Avots:

Avots:

14. panta 6. punkta datubāze un pārbaudīti dati, ko sniegusi Savienības ražotāju apvienība.

| (79) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. No 2018. līdz 2019. gadam tas palielinājās par 8 %, pēc tam 2020. gadā nedaudz samazinājās (par 2 %) un PIP laikā atkal palielinājās, proti, par 4 %. |
| --- | --- |

(79)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. No 2018. līdz 2019. gadam tas palielinājās par 8 %, pēc tam 2020. gadā nedaudz samazinājās (par 2 %) un PIP laikā atkal palielinājās, proti, par 4 %.

| (80) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz pieauga (par 2 %). No 2018. līdz 2020. gadam tā palielinājās par 5 %, bet PIP laikā samazinājās. |
| --- | --- |

(80)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā nedaudz pieauga (par 2 %). No 2018. līdz 2020. gadam tā palielinājās par 5 %, bet PIP laikā samazinājās.

5.5.2.3.   Izaugsme

| (81) | Patēriņa pieaugums Savienībā attiecīgajā periodā bija 8 %. Savienības ražošanas nozare guva labumu no šā patēriņa pieauguma un attiecīgajā periodā pat nedaudz palielināja savu tirgus daļu (par 2 %). |
| --- | --- |

(81)

Patēriņa pieaugums Savienībā attiecīgajā periodā bija 8 %. Savienības ražošanas nozare guva labumu no šā patēriņa pieauguma un attiecīgajā periodā pat nedaudz palielināja savu tirgus daļu (par 2 %).

5.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (82) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 5 507 | 6 159 | 5 999 | 5 557 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 112 | 109 | 101 |
| Ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 2 002 | 1 918 | 1 867 | 2 015 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 96 | 93 | 101 |
| Avots: | pārbaudīti dati, ko sniegusi Savienības ražotāju apvienība. |

(82)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

5 507

6 159

5 999

5 557

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

112

112

109

109

101

101

Ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

2 002

1 918

1 867

2 015

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

96

96

93

93

101

101

Avots:

Avots:

pārbaudīti dati, ko sniegusi Savienības ražotāju apvienība.

| (83) | Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits svārstījās. No 2018. līdz 2019. gadam tas palielinājās par 12 % un pēc tam 2020. gadā un PIP laikā pakāpeniski samazinājās līdz līmenim, kas nedaudz pārsniedza 2018. gada līmeni. Ražīgums no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās par 7 % un no 2020. gada līdz PIP palielinājās par 8 %. Attiecīgajā periodā ražīgums palielinājās par 1 %. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits svārstījās. No 2018. līdz 2019. gadam tas palielinājās par 12 % un pēc tam 2020. gadā un PIP laikā pakāpeniski samazinājās līdz līmenim, kas nedaudz pārsniedza 2018. gada līmeni. Ražīgums no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās par 7 % un no 2020. gada līdz PIP palielinājās par 8 %. Attiecīgajā periodā ražīgums palielinājās par 1 %.

5.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (84) | PIP laikā noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, savukārt importa no Baltkrievijas līmenis PIP laikā bija 1,9 % no Savienības patēriņa. |
| --- | --- |

(84)

PIP laikā noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, savukārt importa no Baltkrievijas līmenis PIP laikā bija 1,9 % no Savienības patēriņa.

de minimis

5.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

5.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (85) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) | 508 | 469 | 424 | 651 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 128 |
| Vienības ražošanas izmaksas | 477 | 438 | 410 | 578 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 92 | 86 | 121 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(85)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām svērtajām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

508

469

424

651

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

128

128

Vienības ražošanas izmaksas

477

438

410

578

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

92

92

86

86

121

121

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (86) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās par 17 %, atspoguļojot vienības ražošanas izmaksu samazinājumu. Salīdzinājumā ar 2020. gadu PIP laikā cena palielinājās par 45 %. Cenu pieaugumu veicināja vienības ražošanas izmaksu pieaugums un pieprasījuma pieaugums pēc atveseļošanās no Covid-19 pandēmijas. |
| --- | --- |

(86)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās par 17 %, atspoguļojot vienības ražošanas izmaksu samazinājumu. Salīdzinājumā ar 2020. gadu PIP laikā cena palielinājās par 45 %. Cenu pieaugumu veicināja vienības ražošanas izmaksu pieaugums un pieprasījuma pieaugums pēc atveseļošanās no Covid-19 pandēmijas.

| (87) | Spēkā esošie antidempinga maksājumi ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt konkurētspēju pašreizējā cenu līmenī, jo, kā paskaidrots 64. apsvērumā, visā attiecīgajā periodā Savienības ražotāju vienības izmaksas bija augstākas nekā importa no Baltkrievijas vidējā cena. |
| --- | --- |

(87)

Spēkā esošie antidempinga maksājumi ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt konkurētspēju pašreizējā cenu līmenī, jo, kā paskaidrots 64. apsvērumā, visā attiecīgajā periodā Savienības ražotāju vienības izmaksas bija augstākas nekā importa no Baltkrievijas vidējā cena.

5.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (88) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 41 477 | 41 434 | 40 137 | 42 622 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(88)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

41 477

41 434

40 137

42 622

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

100

100

97

97

103

103

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (89) | Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %, bet 2020. gadā, galvenokārt tāpēc, ka Covid-19 pandēmijas dēļ tika apturēta ražošana, tās uz laiku samazinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(89)

Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %, bet 2020. gadā, galvenokārt tāpēc, ka Covid-19 pandēmijas dēļ tika apturēta ražošana, tās uz laiku samazinājās par 3 %.

5.5.3.3.   Krājumi

| (90) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 186 048 | 181 490 | 170 626 | 193 376 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 98 | 92 | 104 |
| Krājumi perioda beigās, % no ražošanas apjoma | 10,2 | 9,6 | 9,6 | 9,7 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(90)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

186 048

181 490

170 626

193 376

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

98

98

92

92

104

104

Krājumi perioda beigās, % no ražošanas apjoma

10,2

9,6

9,6

9,7

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

94

94

93

93

95

95

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (91) | Attiecīgajā periodā krājumi palielinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(91)

Attiecīgajā periodā krājumi palielinājās par 4 %.

5.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (92) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un peļņai no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 8,4 | 5,0 | 4,9 | 15,3 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 60 | 58 | 183 |
| Naudas plūsma (EUR) | 77 870 905 | 63 476 067 | 41 354 068 | 109 174 968 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 82 | 53 | 140 |
| Ieguldījumi (EUR) | 21 227 319 | 15 647 296 | 17 870 081 | 18 838 367 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 74 | 84 | 89 |
| Peļņa no ieguldījumiem (%) | 102 | 69 | 51 | 215 |
| Indekss (2018 = 100) | 100 | 68 | 50 | 211 |
| Avots: | pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(92)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un peļņai no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2018

2019

2020

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

8,4

5,0

4,9

15,3

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

60

60

58

58

183

183

Naudas plūsma (EUR)

77 870 905

63 476 067

41 354 068

109 174 968

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

82

82

53

53

140

140

Ieguldījumi (EUR)

21 227 319

15 647 296

17 870 081

18 838 367

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

74

74

84

84

89

89

Peļņa no ieguldījumiem (%)

102

69

51

215

Indekss (2018 = 100)

Indekss (2018 = 100)

100

100

68

68

50

50

211

211

Avots:

Avots:

pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (93) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās no 8,4 % līdz 4,9 %, kam sekoja straujš kāpums laikposmā no 2020. gada līdz PIP, sasniedzot 15,3 %. PIP laikā pieprasījuma pieaugums, kas skaidrojams ar ekonomikas atveseļošanos pēc Covid-19, ļāva ražošanas nozarei paaugstināt cenas straujāk, nekā auga ražošanas izmaksas, kā rezultātā palielinājās rentabilitāte. Spēkā esošie antidempinga maksājumi ļāva Savienības ražošanas nozarei atjaunot stabilu uzņēmējdarbības stāvokli. Visā attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte bija augstāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā mērķa peļņa (4,8 %). |
| --- | --- |

(93)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam samazinājās no 8,4 % līdz 4,9 %, kam sekoja straujš kāpums laikposmā no 2020. gada līdz PIP, sasniedzot 15,3 %. PIP laikā pieprasījuma pieaugums, kas skaidrojams ar ekonomikas atveseļošanos pēc Covid-19, ļāva ražošanas nozarei paaugstināt cenas straujāk, nekā auga ražošanas izmaksas, kā rezultātā palielinājās rentabilitāte. Spēkā esošie antidempinga maksājumi ļāva Savienības ražošanas nozarei atjaunot stabilu uzņēmējdarbības stāvokli. Visā attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte bija augstāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā mērķa peļņa (4,8 %).

| (94) | Izmeklēšanā atklājās, ka PIP bija raksturīgi ārkārtas apstākļi, kas saistīti ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu, kam sekoja strauja ekonomikas atveseļošanās. Jo īpaši 2020. gadā Savienības stiegrojuma stieņu tirgus Covid-19 dēļ piedzīvoja lielus traucējumus ar ārkārtējām svārstībām. 2020. gada pirmajā pusē ražošana tika uz laiku apturēta, jo nebija pasūtījumu. Vēlāk, 2020. gada otrajā pusē un PIP, Savienības stiegrojuma stieņu ražotāju rentabilitāte uzlabojās, jo pieprasījums turpināja atgūties straujāk, nekā gaidīts. Šajā ziņā Savienības ražotāju rentabilitātes uzlabošanās PIP laikā, visticamāk, bija īslaicīga, jo tā galvenokārt bija saistīta ar ārkārtīgi strauju un spēcīgu pieprasījuma pieaugumu, kā rezultātā palielinājās cenu līmenis. |
| --- | --- |

(94)

Izmeklēšanā atklājās, ka PIP bija raksturīgi ārkārtas apstākļi, kas saistīti ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu, kam sekoja strauja ekonomikas atveseļošanās. Jo īpaši 2020. gadā Savienības stiegrojuma stieņu tirgus Covid-19 dēļ piedzīvoja lielus traucējumus ar ārkārtējām svārstībām. 2020. gada pirmajā pusē ražošana tika uz laiku apturēta, jo nebija pasūtījumu. Vēlāk, 2020. gada otrajā pusē un PIP, Savienības stiegrojuma stieņu ražotāju rentabilitāte uzlabojās, jo pieprasījums turpināja atgūties straujāk, nekā gaidīts. Šajā ziņā Savienības ražotāju rentabilitātes uzlabošanās PIP laikā, visticamāk, bija īslaicīga, jo tā galvenokārt bija saistīta ar ārkārtīgi strauju un spēcīgu pieprasījuma pieaugumu, kā rezultātā palielinājās cenu līmenis.

| (95) | Neto naudas plūsma norāda Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence palielinājās par 40 %, ko veicināja rentabilitāte, tomēr mazākā apmērā, atkal atspoguļojot antidempinga maksājumu un 94. apsvērumā aprakstīto PIP laikā pastāvošo ārkārtas apstākļu pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(95)

Neto naudas plūsma norāda Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence palielinājās par 40 %, ko veicināja rentabilitāte, tomēr mazākā apmērā, atkal atspoguļojot antidempinga maksājumu un 94. apsvērumā aprakstīto PIP laikā pastāvošo ārkārtas apstākļu pozitīvo ietekmi.

| (96) | Ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(96)

Ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %.

| (97) | Peļņa no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. No 2018. līdz 2020. gadam tā samazinājās no 102 % līdz 51 % un no 2020. gada līdz PIP strauji palielinājās. Kopumā peļņa no ieguldījumiem attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojās. |
| --- | --- |

(97)

Peļņa no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. No 2018. līdz 2020. gadam tā samazinājās no 102 % līdz 51 % un no 2020. gada līdz PIP strauji palielinājās. Kopumā peļņa no ieguldījumiem attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojās.

5.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (98) | Lielākajai daļai kaitējuma rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomam Savienībā, tirgus daļai, nodarbinātībai, rentabilitātei un naudas plūsmai, attiecīgajā periodā bija pozitīva dinamika. Lai gan tādu rādītāju tendence kā krājumi perioda beigās un ieguldījumi šajā periodā bija negatīva, to absolūtais līmenis ir apmierinošs un tādējādi neliecina par būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(98)

Lielākajai daļai kaitējuma rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomam Savienībā, tirgus daļai, nodarbinātībai, rentabilitātei un naudas plūsmai, attiecīgajā periodā bija pozitīva dinamika. Lai gan tādu rādītāju tendence kā krājumi perioda beigās un ieguldījumi šajā periodā bija negatīva, to absolūtais līmenis ir apmierinošs un tādējādi neliecina par būtisku kaitējumu.

| (99) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā kaitējuma un tai nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(99)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā kaitējuma un tai nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (100) | Komisija 99. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei PIP laikā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko rada imports par dempinga cenām no Baltkrievijas. |
| --- | --- |

(100)

Komisija 99. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei PIP laikā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko rada imports par dempinga cenām no Baltkrievijas.

| (101) | Lai noteiktu, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, Komisija pārbaudīja: i) ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Baltkrievijā un ii) iespējamos no Baltkrievijas veiktā importa cenu līmeņus un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(101)

Lai noteiktu, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, Komisija pārbaudīja: i) ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Baltkrievijā un ii) iespējamos no Baltkrievijas veiktā importa cenu līmeņus un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku.

6.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Baltkrievijā

| (102) | Kā norādīts iepriekš 49. apsvērumā, tika lēsts, ka neizmantotā jauda Baltkrievijā ir vairāk nekā 900 000 tonnu, kas veidoja vairāk nekā 8 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Šī neizmantotā jauda varētu tikt izmantota, lai apgādātu Savienības tirgu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(102)

Kā norādīts iepriekš 49. apsvērumā, tika lēsts, ka neizmantotā jauda Baltkrievijā ir vairāk nekā 900 000 tonnu, kas veidoja vairāk nekā 8 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Šī neizmantotā jauda varētu tikt izmantota, lai apgādātu Savienības tirgu, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku.

6.2.   Savienības tirgus pievilcīgums, iespējamie no Baltkrievijas veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Savienības tirgus pievilcīgums, iespējamie no Baltkrievijas veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (103) | Kā konstatēts 44.–46. apsvērumā, Savienības tirgus lieluma, cenu un tuvuma ziņā joprojām bija pievilcīgs Baltkrievijas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(103)

Kā konstatēts 44.–46. apsvērumā, Savienības tirgus lieluma, cenu un tuvuma ziņā joprojām bija pievilcīgs Baltkrievijas ražotājiem eksportētājiem.

| (104) | Komisija analizēja Baltkrievijas importa cenu līmeni Savienībā. Ja antidempinga maksājumu nebūtu, vidējās svērtās importa no Baltkrievijas cenas visā attiecīgajā periodā būtu ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā importa no Baltkrievijas (10) cenas bija par 13–15 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt, kā paskaidrots un 64. un 87. apsvērumā, Baltkrievijas importa cenu līmenis bija zemāks pat par Savienības ražošanas izmaksām. Līdz ar to ir iespējams, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgus Baltkrievijai kļūtu vēl pievilcīgāks. |
| --- | --- |

(104)

Komisija analizēja Baltkrievijas importa cenu līmeni Savienībā. Ja antidempinga maksājumu nebūtu, vidējās svērtās importa no Baltkrievijas cenas visā attiecīgajā periodā būtu ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā importa no Baltkrievijas (10) cenas bija par 13–15 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Turklāt, kā paskaidrots un 64. un 87. apsvērumā, Baltkrievijas importa cenu līmenis bija zemāks pat par Savienības ražošanas izmaksām. Līdz ar to ir iespējams, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības tirgus Baltkrievijai kļūtu vēl pievilcīgāks.

10

| (105) | Tāpat, lai novērtētu turpmākā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija arī uzskatīja, ka pamatots turpmākā cenu līmeņa Savienības tirgū rādītājs būtu uz citiem trešo valstu tirgiem veiktā Baltkrievijas eksporta cenu līmenis. |
| --- | --- |

(105)

Tāpat, lai novērtētu turpmākā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija arī uzskatīja, ka pamatots turpmākā cenu līmeņa Savienības tirgū rādītājs būtu uz citiem trešo valstu tirgiem veiktā Baltkrievijas eksporta cenu līmenis.

| (106) | Kā izklāstīts iepriekš 44. apsvērumā, Komisija analizēja Baltkrievijas eksporta cenu līmeni uz trešo valstu tirgiem un konstatēja, ka šīs eksporta cenas bija ievērojami (par 15 %) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpēc Savienības tirgus Baltkrievijas ražotājiem cenu ziņā joprojām ir ļoti pievilcīgs. |
| --- | --- |

(106)

Kā izklāstīts iepriekš 44. apsvērumā, Komisija analizēja Baltkrievijas eksporta cenu līmeni uz trešo valstu tirgiem un konstatēja, ka šīs eksporta cenas bija ievērojami (par 15 %) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpēc Savienības tirgus Baltkrievijas ražotājiem cenu ziņā joprojām ir ļoti pievilcīgs.

| (107) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražotāji importa par zemām cenām no Baltkrievijas pieauguma gadījumā, mēģinādami saglabāt pārdošanas apjomus un tirgus daļas, būtu spiesti samazināt savas cenas. Tas ietekmētu nozares vispārējo rentabilitāti, kas pasliktinātos. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražotāji importa par zemām cenām no Baltkrievijas pieauguma gadījumā, mēģinādami saglabāt pārdošanas apjomus un tirgus daļas, būtu spiesti samazināt savas cenas. Tas ietekmētu nozares vispārējo rentabilitāti, kas pasliktinātos.

| (108) | No otras puses, ja Savienības ražošanas nozare saglabātu savu pašreizējo cenu līmeni, tam būtu gandrīz tūlītēja negatīva ietekme uz tās pārdošanas un ražošanas apjomu un tirgus daļu. Turklāt, samazinoties ražošanas apjomam, pieaugtu ražošanas izmaksas par vienību, jo samazinātos apjomradīto ietaupījumu radītās priekšrocības. Tas vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Samazinoties rentabilitātei, Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Galu galā tiktu zaudētas darbvietas un rastos risks, ka tiks slēgtas ražošanas līnijas. |
| --- | --- |

(108)

No otras puses, ja Savienības ražošanas nozare saglabātu savu pašreizējo cenu līmeni, tam būtu gandrīz tūlītēja negatīva ietekme uz tās pārdošanas un ražošanas apjomu un tirgus daļu. Turklāt, samazinoties ražošanas apjomam, pieaugtu ražošanas izmaksas par vienību, jo samazinātos apjomradīto ietaupījumu radītās priekšrocības. Tas vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Samazinoties rentabilitātei, Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Galu galā tiktu zaudētas darbvietas un rastos risks, ka tiks slēgtas ražošanas līnijas.

| (109) | Pārskatāmo ražojumu ietekmē sankciju paketes pret Krieviju un Baltkrieviju, tomēr, kā minēts 47. apsvērumā, pašreizējo situāciju nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Komisija konstatēja, ka tās nevar ietekmēt šīs izmeklēšanas secinājumus. |
| --- | --- |

(109)

Pārskatāmo ražojumu ietekmē sankciju paketes pret Krieviju un Baltkrieviju, tomēr, kā minēts 47. apsvērumā, pašreizējo situāciju nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Komisija konstatēja, ka tās nevar ietekmēt šīs izmeklēšanas secinājumus.

6.3.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (110) | Pamatojoties uz to, tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports no Baltkrievijas par kaitējumu izraisošām dempinga cenām un varētu atkārtoties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz to, tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu imports no Baltkrievijas par kaitējumu izraisošām dempinga cenām un varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (112) | Kā norādīts 99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais dempings. Gadījumā, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozare, iespējams, saskartos ar pieaugošu negodīgu konkurenci, kādu radītu Baltkrievijas ražotāji, un tādējādi, ļoti iespējams, tiktu apturēta Savienības ražošanas nozares atgūšanās. |
| --- | --- |

(112)

Kā norādīts 99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais dempings. Gadījumā, ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozare, iespējams, saskartos ar pieaugošu negodīgu konkurenci, kādu radītu Baltkrievijas ražotāji, un tādējādi, ļoti iespējams, tiktu apturēta Savienības ražošanas nozares atgūšanās.

| (113) | Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(113)

Tāpēc Komisija secināja, ka pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.2.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses

| (114) | Kā minēts 15. apsvērumā, pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un izmeklēšanas laikā neviens importētājs nepieteicās. Lai gan nevar izslēgt, ka pasākumu noteikšana negatīvi ietekmēja importētāju darbību, tie nebija atkarīgi no Baltkrievijas un varēja iegādāties pārskatāmo ražojumu no citām valstīm, piemēram, no Norvēģijas un Turcijas. Tāpēc Komisija secināja, ka, no importētāju viedokļa, nav pārliecinošu iemeslu nepagarināt spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(114)

Kā minēts 15. apsvērumā, pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un izmeklēšanas laikā neviens importētājs nepieteicās. Lai gan nevar izslēgt, ka pasākumu noteikšana negatīvi ietekmēja importētāju darbību, tie nebija atkarīgi no Baltkrievijas un varēja iegādāties pārskatāmo ražojumu no citām valstīm, piemēram, no Norvēģijas un Turcijas. Tāpēc Komisija secināja, ka, no importētāju viedokļa, nav pārliecinošu iemeslu nepagarināt spēkā esošos pasākumus.

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (115) | Pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un izmeklēšanas laikā neviens lietotājs nepieteicās. Tāpēc nekas neliecināja par to, ka sākotnējā izmeklēšanā (11) izdarītais secinājums vairs nav spēkā un ka pasākumu saglabāšanai būtu negatīva ietekme uz lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(115)

Pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un izmeklēšanas laikā neviens lietotājs nepieteicās. Tāpēc nekas neliecināja par to, ka sākotnējā izmeklēšanā (11) izdarītais secinājums vairs nav spēkā un ka pasākumu saglabāšanai būtu negatīva ietekme uz lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi.

11

7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (116) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kas liegtu saglabāt Baltkrievijas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam noteiktos spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(116)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kas liegtu saglabāt Baltkrievijas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam noteiktos spēkā esošos pasākumus.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (117) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, antidempinga pasākumi attiecībā uz stiegrojuma stieņiem no Baltkrievijas būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(117)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, kaitējuma atkārtošanos un Savienības interesēm, antidempinga pasākumi attiecībā uz stiegrojuma stieņiem no Baltkrievijas būtu jāsaglabā.

| (118) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (12) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (12) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

12

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (119) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(119)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts antidempinga maksājums tādu konkrētu Baltkrievijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda betona stiegrojuma stieņu, pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas tālāk neapstrādātu, pēc velmēšanas liektu vai neliektu, ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citām deformācijām, importam, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 un ex 7214 99 95 (Taric kodi: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti. Citi gari ražojumi, piemēram, apaļi stieņi, ir izslēgti.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai par 1. punktā aprakstīto ražojumu pirms nodokļa samaksas, ir 10,6 %.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1019 (2017. gada 16. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam (OV L 155, 17.6.2017., 6. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 372, 16.9.2021., 9. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par Baltkrievijas Republikas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 231, 15.6.2022., 21. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2607

6

(7)  Ražotājs eksportētājs: https://eng.belsteel.com/about/rolling-production.php.

7

(8)  
  CRU grupas datubāze, https://www.crugroup.com/.

8

CRU

(9)  Sākotnējā izmeklēšanā pēcimportēšanas izmaksas tika noteiktas 2 % līmenī.

9

(10)  Ja tiktu iekļautas 2 % pēcimportēšanas izmaksas, cenu starpība būtu 11,8–12 %, kā izklāstīts 66. apsvērumā.

10

(11)  Kopumā nebija pārliecinošu iemeslu pret pasākumu noteikšanu attiecīgā ražojuma importam no Baltkrievijas.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

12

---

LĒMUMI

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/34

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1051

(2023. gada 22. maijs),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/1754 par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | 1958. gada 31. oktobra Lisabonas vienošanās par cilmes vietas nosaukumu aizsardzību un starptautisko reģistrāciju (“Lisabonas vienošanās”) ir Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (“WIPO”) pārzināts līgums. Ar Lisabonas vienošanos ir izveidota īpaša savienība (“Īpašā savienība”), kas ir daļa no Rūpnieciskā īpašuma aizsardzības savienības. Tai var pievienoties Parīzes Konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, kas parakstīta Parīzē 1883. gada 20. martā, puses. Lisabonas vienošanās līgumslēdzējām pusēm (“puses”) ir savā teritorijā jāaizsargā pārējo pušu produktu cilmes vietu nosaukumus, kas kā tādi ir atzīti un aizsargāti izcelsmes valstī un reģistrēti WIPO Starptautiskajā birojā, ja vien tās viena gada laikā no šādas reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nepaziņo, ka tās nevar nodrošināt aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

1958. gada 31. oktobra Lisabonas vienošanās par cilmes vietas nosaukumu aizsardzību un starptautisko reģistrāciju (“Lisabonas vienošanās”) ir Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (“WIPO”) pārzināts līgums. Ar Lisabonas vienošanos ir izveidota īpaša savienība (“Īpašā savienība”), kas ir daļa no Rūpnieciskā īpašuma aizsardzības savienības. Tai var pievienoties Parīzes Konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, kas parakstīta Parīzē 1883. gada 20. martā, puses. Lisabonas vienošanās līgumslēdzējām pusēm (“puses”) ir savā teritorijā jāaizsargā pārējo pušu produktu cilmes vietu nosaukumus, kas kā tādi ir atzīti un aizsargāti izcelsmes valstī un reģistrēti WIPO Starptautiskajā birojā, ja vien tās viena gada laikā no šādas reģistrācijas paziņojuma saņemšanas dienas nepaziņo, ka tās nevar nodrošināt aizsardzību.

| (2) | Lisabonas vienošanās pušu vidū ir septiņas dalībvalstis, proti, Bulgārija, Čehija, Francija, Itālija, Ungārija, Portugāle un Slovākija. Savienība pati nav Lisabonas vienošanās puse, jo tai var pievienoties tikai valstis. |
| --- | --- |

(2)

Lisabonas vienošanās pušu vidū ir septiņas dalībvalstis, proti, Bulgārija, Čehija, Francija, Itālija, Ungārija, Portugāle un Slovākija. Savienība pati nav Lisabonas vienošanās puse, jo tai var pievienoties tikai valstis.

| (3) | Pēc Lisabonas vienošanās pārskatīšanas WIPO diplomātiskā konference 2015. gada 20. maijā pieņēma Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu (1) (“Ženēvas akts”). Ženēvas akts cilmes vietu nosaukumu aizsardzību paplašina, attiecinot to uz visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un ļauj par tā pusēm kļūt starpvaldību organizācijām. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Lisabonas vienošanās pārskatīšanas WIPO diplomātiskā konference 2015. gada 20. maijā pieņēma Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu (1) (“Ženēvas akts”). Ženēvas akts cilmes vietu nosaukumu aizsardzību paplašina, attiecinot to uz visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un ļauj par tā pusēm kļūt starpvaldību organizācijām.

| (4) | 2017. gada 25. oktobra spriedumā (2) Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) nosprieda, ka sarunas par Ženēvas aktu ietilpst ekskluzīvajā kompetencē, kas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punktu Savienībai piešķirta LESD 207. panta 1. punktā minētās kopējās tirdzniecības politikas jomā. |
| --- | --- |

(4)

2017. gada 25. oktobra spriedumā (2) Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) nosprieda, ka sarunas par Ženēvas aktu ietilpst ekskluzīvajā kompetencē, kas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punktu Savienībai piešķirta LESD 207. panta 1. punktā minētās kopējās tirdzniecības politikas jomā.

| (5) | Pamatojoties uz LESD 207. pantu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, Komisija 2018. gada 27. jūlijā nāca klajā ar priekšlikumu Padomes Lēmumam par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam. Ņemot vērā Savienības ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz sarunām par Ženēvas aktu, minētajā priekšlikumā bija paredzēts, ka minētajam aktam pievienojas tikai Savienība. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz LESD 207. pantu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, Komisija 2018. gada 27. jūlijā nāca klajā ar priekšlikumu Padomes Lēmumam par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam. Ņemot vērā Savienības ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz sarunām par Ženēvas aktu, minētajā priekšlikumā bija paredzēts, ka minētajam aktam pievienojas tikai Savienība.

| (6) | 2019. gada 7. oktobrī Padome saskaņā ar LESD 293. panta 1. punktu vienprātīgi pieņēma Lēmumu (ES) 2019/1754 (3) par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam. Lēmuma (ES) 2019/1754 3. pants paredz, ka dalībvalstīm, kuras to vēlas, tiek atļauts – attiecīgā gadījumā līdztekus Savienībai – ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties Savienības interesēs un pilnībā ievērojot tās ekskluzīvo kompetenci. Lēmuma (ES) 2019/1754 4. pantā ir paredzēts, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu Savienību un visas dalībvalstis, kuras ratificē Ženēvas aktu vai tam pievienojas, Īpašajā savienībā pārstāv Komisija. Turklāt Lēmuma (ES) 2019/1754 4. pantā ir paredzēts, ka Savienība ir atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta Savienības un to dalībvalstu tiesību īstenošana un pienākumu izpilde, kuras ratificē Ženēvas aktu vai tam pievienojas. |
| --- | --- |

(6)

2019. gada 7. oktobrī Padome saskaņā ar LESD 293. panta 1. punktu vienprātīgi pieņēma Lēmumu (ES) 2019/1754 (3) par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam. Lēmuma (ES) 2019/1754 3. pants paredz, ka dalībvalstīm, kuras to vēlas, tiek atļauts – attiecīgā gadījumā līdztekus Savienībai – ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties Savienības interesēs un pilnībā ievērojot tās ekskluzīvo kompetenci. Lēmuma (ES) 2019/1754 4. pantā ir paredzēts, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu Savienību un visas dalībvalstis, kuras ratificē Ženēvas aktu vai tam pievienojas, Īpašajā savienībā pārstāv Komisija. Turklāt Lēmuma (ES) 2019/1754 4. pantā ir paredzēts, ka Savienība ir atbildīga par to, lai tiktu nodrošināta Savienības un to dalībvalstu tiesību īstenošana un pienākumu izpilde, kuras ratificē Ženēvas aktu vai tam pievienojas.

| (7) | Paziņojumā, kas iekļauts Padomes protokolā par Lēmuma (ES) 2019/1754 pieņemšanu, Komisija iebilda pret iespēju, ka visām dalībvalstīm, kuras to vēlas, var tikt atļauts līdztekus Savienībai ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties. Tomēr Komisija arī norādīja, ka tā būtu bijusi gatava piekrist tam, ka pievienoties Ženēvas aktam Savienības interesēs varētu būt atļauts septiņām dalībvalstīm, kuras jau ir Lisabonas vienošanās puses un kurām ir plašas intelektuālā īpašuma tiesības, kas reģistrētas saskaņā ar minēto vienošanos. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā, kas iekļauts Padomes protokolā par Lēmuma (ES) 2019/1754 pieņemšanu, Komisija iebilda pret iespēju, ka visām dalībvalstīm, kuras to vēlas, var tikt atļauts līdztekus Savienībai ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties. Tomēr Komisija arī norādīja, ka tā būtu bijusi gatava piekrist tam, ka pievienoties Ženēvas aktam Savienības interesēs varētu būt atļauts septiņām dalībvalstīm, kuras jau ir Lisabonas vienošanās puses un kurām ir plašas intelektuālā īpašuma tiesības, kas reģistrētas saskaņā ar minēto vienošanos.

| (8) | Ženēvas akts stājās spēkā 2020. gada 26. februārī, trīs mēnešus pēc tam, kad Savienība deponēja pievienošanās instrumentu un tika sasniegts vajadzīgais pušu skaits – pieci dalībnieki. |
| --- | --- |

(8)

Ženēvas akts stājās spēkā 2020. gada 26. februārī, trīs mēnešus pēc tam, kad Savienība deponēja pievienošanās instrumentu un tika sasniegts vajadzīgais pušu skaits – pieci dalībnieki.

| (9) | Komisija 2020. gada 17. janvārī saskaņā ar LESD 263. pantu cēla prasību Lēmumu (ES) 2019/1754. daļēji atcelt, pamatojoties uz to, ka ir pārkāpts LESD 218. panta 6. punkts un 293. panta 1. punkts, kompetences piešķiršanas princips, kas paredzēts LES 13. panta 2. punktā, institucionālā līdzsvara princips un Komisijas iniciatīvas tiesības, kā arī, alternatīvi, pamatojoties uz to, ka ir pārkāpts LESD 2. panta 1. punkts un 207. pants, kā arī pienākums norādīt pamatojumu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2020. gada 17. janvārī saskaņā ar LESD 263. pantu cēla prasību Lēmumu (ES) 2019/1754. daļēji atcelt, pamatojoties uz to, ka ir pārkāpts LESD 218. panta 6. punkts un 293. panta 1. punkts, kompetences piešķiršanas princips, kas paredzēts LES 13. panta 2. punktā, institucionālā līdzsvara princips un Komisijas iniciatīvas tiesības, kā arī, alternatīvi, pamatojoties uz to, ka ir pārkāpts LESD 2. panta 1. punkts un 207. pants, kā arī pienākums norādīt pamatojumu.

| (10) | Komisija lūdza Tiesu atcelt Lēmumu (ES) 2019/1754, ciktāl minētais lēmums visām dalībvalstīm atļauj pievienoties Ženēvas aktam. Tomēr Komisija arī lūdza Tiesu saglabāt minētā lēmuma, kuru prasīja atcelt, atcelto daļu sekas, jo īpaši piešķirtās atļaujas pievienoties Ženēvas aktam jebkādu izmantošanu, ko pirms sprieduma pasludināšanas dienas ir īstenojušas septiņas dalībvalstis, kuras jau ir Lisabonas vienošanās puses. Komisija norādīja, ka izņēmuma kārtā tā varētu piekrist kompromisam, ar kuru septiņas dalībvalstis, kas ir Lisabonas vienošanās puses, pievienojas Ženēvas aktam, lai izvairītos no problēmām, kas saistītas ar tiesību nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(10)

Komisija lūdza Tiesu atcelt Lēmumu (ES) 2019/1754, ciktāl minētais lēmums visām dalībvalstīm atļauj pievienoties Ženēvas aktam. Tomēr Komisija arī lūdza Tiesu saglabāt minētā lēmuma, kuru prasīja atcelt, atcelto daļu sekas, jo īpaši piešķirtās atļaujas pievienoties Ženēvas aktam jebkādu izmantošanu, ko pirms sprieduma pasludināšanas dienas ir īstenojušas septiņas dalībvalstis, kuras jau ir Lisabonas vienošanās puses. Komisija norādīja, ka izņēmuma kārtā tā varētu piekrist kompromisam, ar kuru septiņas dalībvalstis, kas ir Lisabonas vienošanās puses, pievienojas Ženēvas aktam, lai izvairītos no problēmām, kas saistītas ar tiesību nepārtrauktību.

| (11) | Tās spriedumā 2022. gada 22. novembrī (4) Tiesa atcēla Lēmuma (ES) 2019/1754 3. pantu un – ciktāl tajā ietvertas norādes uz dalībvalstīm – 4. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Tās spriedumā 2022. gada 22. novembrī (4) Tiesa atcēla Lēmuma (ES) 2019/1754 3. pantu un – ciktāl tajā ietvertas norādes uz dalībvalstīm – 4. pantu.

| (12) | Tās 2022. gada 22. novembra spriedumā Tiesa arī atzina nepieciešamību nodrošināt to cilmes vietu nosaukumu prioritāti un aizsardzības turpinātību, kas saskaņā ar Lisabonas vienošanos reģistrēti septiņās dalībvalstīs, kuras jau bija minētās vienošanās puses, jo īpaši principu par lojālu sadarbību starp Savienību un dalībvalstīm, kas noteikts LES 4. panta 3. punktā, un tādā veidā aizsargāt iegūtās tiesības, kuras izriet no šo valstu veiktajām reģistrācijām. Tiesa attiecīgi paziņoja, ka atcelto Lēmuma (ES) 2019/1754. daļu sekas attiecībā uz dalībvalstīm, kuras jau ir izmantojušas atļauju ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties, būtu jāsaglabā līdz dienai, kad saprātīgā termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus no sprieduma pasludināšanas dienas, stāsies spēkā jauns Padomes lēmums. |
| --- | --- |

(12)

Tās 2022. gada 22. novembra spriedumā Tiesa arī atzina nepieciešamību nodrošināt to cilmes vietu nosaukumu prioritāti un aizsardzības turpinātību, kas saskaņā ar Lisabonas vienošanos reģistrēti septiņās dalībvalstīs, kuras jau bija minētās vienošanās puses, jo īpaši principu par lojālu sadarbību starp Savienību un dalībvalstīm, kas noteikts LES 4. panta 3. punktā, un tādā veidā aizsargāt iegūtās tiesības, kuras izriet no šo valstu veiktajām reģistrācijām. Tiesa attiecīgi paziņoja, ka atcelto Lēmuma (ES) 2019/1754. daļu sekas attiecībā uz dalībvalstīm, kuras jau ir izmantojušas atļauju ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties, būtu jāsaglabā līdz dienai, kad saprātīgā termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus no sprieduma pasludināšanas dienas, stāsies spēkā jauns Padomes lēmums.

| (13) | Ņemot vērā Savienības ekskluzīvo kompetenci un Savienības iespēju pievienoties Ženēvas aktam, vienīgi pienācīgi pamatotos un konkrētos apstākļos dalībvalstīm var atļaut Savienības interesēs tam pievienoties līdztekus Savienībai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Savienības ekskluzīvo kompetenci un Savienības iespēju pievienoties Ženēvas aktam, vienīgi pienācīgi pamatotos un konkrētos apstākļos dalībvalstīm var atļaut Savienības interesēs tam pievienoties līdztekus Savienībai.

| (14) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 11. pantā (5) ir paredzēti pārejas noteikumi par cilmes vietu nosaukumiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs un kuri jau ir reģistrēti saskaņā ar Lisabonas vienošanos. Pamatojoties uz minētajiem noteikumiem, septiņas dalībvalstis, kuras ir Lisabonas vienošanās puses, līdz 2022. gada 14. novembrim paziņoja Komisijai, ka tās ir izvēlējušās pieprasīt cilmes vietu nosaukumu, kuru izcelsme ir dalībvalstīs un kuri ir jau reģistrēti saskaņā ar Lisabonas vienošanos, starptautisko reģistrāciju. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 11. pantā (5) ir paredzēti pārejas noteikumi par cilmes vietu nosaukumiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs un kuri jau ir reģistrēti saskaņā ar Lisabonas vienošanos. Pamatojoties uz minētajiem noteikumiem, septiņas dalībvalstis, kuras ir Lisabonas vienošanās puses, līdz 2022. gada 14. novembrim paziņoja Komisijai, ka tās ir izvēlējušās pieprasīt cilmes vietu nosaukumu, kuru izcelsme ir dalībvalstīs un kuri ir jau reģistrēti saskaņā ar Lisabonas vienošanos, starptautisko reģistrāciju.

| (15) | Ņemot vērā minētos konkrētos apstākļus, ir lietderīgi Lēmumu (ES) 2019/1754 grozīt, lai, pilnībā ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci, atļautu septiņām dalībvalstīm, kuras bija Lisabonas vienošanās puses pirms Ženēvas akta stāšanās spēkā, arī ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties tikai tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai Savienības interesēs saglabātu to cilmes vietu nosaukumu prioritāti un aizsardzības turpinātību, kurus minētās dalībvalstis jau ir reģistrējušas saskaņā ar Lisabonas vienošanos. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā minētos konkrētos apstākļus, ir lietderīgi Lēmumu (ES) 2019/1754 grozīt, lai, pilnībā ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci, atļautu septiņām dalībvalstīm, kuras bija Lisabonas vienošanās puses pirms Ženēvas akta stāšanās spēkā, arī ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties tikai tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai Savienības interesēs saglabātu to cilmes vietu nosaukumu prioritāti un aizsardzības turpinātību, kurus minētās dalībvalstis jau ir reģistrējušas saskaņā ar Lisabonas vienošanos.

| (16) | Tāpēc Lēmums (ES) 2019/1754 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc Lēmums (ES) 2019/1754 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Lēmumā (ES) 2019/1754

Lēmumu (ES) 2019/1754 groza šādi:

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “Ar šo dalībvalstīm, kuras 2020. gada 26. februārī bija Lisabonas vienošanās puses, proti, Bulgārijai, Čehijai, Francijai, Itālijai, Ungārijai, Portugālei un Slovākijai, tiek atļauts, pilnībā ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci, līdztekus Savienībai ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties tikai tādā mērā, kādā šī pievienošanās ir vajadzīga, lai Savienības interesēs saglabātu to cilmes vietu nosaukumu prioritāti un aizsardzības turpinātību, kurus minētās dalībvalstis ir jau reģistrējušas saskaņā ar Lisabonas vienošanos, un lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 11. pantā paredzētos pienākumus (*1).

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“Ar šo dalībvalstīm, kuras 2020. gada 26. februārī bija Lisabonas vienošanās puses, proti, Bulgārijai, Čehijai, Francijai, Itālijai, Ungārijai, Portugālei un Slovākijai, tiek atļauts, pilnībā ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci, līdztekus Savienībai ratificēt Ženēvas aktu vai tam pievienoties tikai tādā mērā, kādā šī pievienošanās ir vajadzīga, lai Savienības interesēs saglabātu to cilmes vietu nosaukumu prioritāti un aizsardzības turpinātību, kurus minētās dalībvalstis ir jau reģistrējušas saskaņā ar Lisabonas vienošanos, un lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 11. pantā paredzētos pienākumus (*1).

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.).”;"

*1

| 2) | lēmuma 4. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Saskaņā ar LES 17. panta 1. punktu Savienību un tās dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Ženēvas aktu vai tam pievienojušās, ievērojot šā lēmuma 3. pantu, Īpašajā savienībā pārstāv Komisija. Savienība ir atbildīga par to, lai, ievērojot šā lēmuma 3. pantu, tiktu nodrošināta Savienības tiesību īstenošana un pienākumu izpilde.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 4. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar LES 17. panta 1. punktu Savienību un tās dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Ženēvas aktu vai tam pievienojušās, ievērojot šā lēmuma 3. pantu, Īpašajā savienībā pārstāv Komisija. Savienība ir atbildīga par to, lai, ievērojot šā lēmuma 3. pantu, tiktu nodrošināta Savienības tiesību īstenošana un pienākumu izpilde.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2023. gada 22. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  
  OV L 271, 24.10.2019., 15. lpp.

1

(2)  Tiesas 2017. gada 25. oktobra spriedums lietā C-389/15 Komisija/Padome (pārskatītā Lisabonas vienošanās), ECLI:EU:C:2017:798.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1754 (2019. gada 7. oktobris) par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 12. lpp.).

3

(4)  Tiesas 2022. gada 22. novembra spriedums lietā C-24/20 Komisija/Padome, ECLI:EU:C:2022:911.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.).

5

---

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/38

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/1052

(2023. gada 22. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu (1) (“nolīgums”) Savienības vārdā tika apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/112 (2) un stājās spēkā 2021. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu (1) (“nolīgums”) Savienības vārdā tika apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/112 (2) un stājās spēkā 2021. gada 30. jūnijā.

| (2) | Nolīguma 11. panta 1. punktā paredzēts, ka nolīguma efektīvas īstenošanas nodrošināšanai jāizveido Pušu Apvienotā komiteja. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 11. panta 1. punktā paredzēts, ka nolīguma efektīvas īstenošanas nodrošināšanai jāizveido Pušu Apvienotā komiteja.

| (3) | Turklāt nolīguma 11. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja izstrādā un pieņem savu reglamentu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt nolīguma 11. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja izstrādā un pieņem savu reglamentu.

| (4) | Komisija un Japānas Ārlietu ministrija ir sadarbojušās reglamenta projekta izstrādē. |
| --- | --- |

(4)

Komisija un Japānas Ārlietu ministrija ir sadarbojušās reglamenta projekta izstrādē.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, jo Savienībai tas būs saistošs. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, jo Savienībai tas būs saistošs.

| (6) | Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem ar Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu, tās pirmajā sanāksmē attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2.   Savienības pārstāvis Apvienotajā komitejā drīkst bez Padomes papildu lēmuma vienoties par nelielām izmaiņām Apvienotās komitejas lēmuma projektā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 22. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  
  OV L 229, 16.7.2020., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2021/112 (2021. gada 25. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par civilās aviācijas drošību (OV L 36, 2.2.2021., 1. lpp.).

2

---

PROJEKTS

ES UN JĀPĀNAS APVIENOTĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR NOLĪGUMU PAR CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBU STARP EIROPAS SAVIENIBU UN JAPĀNU, LĒMUMS Nr. 1/...

(... gada ...),

par tās reglamenta pieņemšanu

ES UN JAPĀNAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu un jo īpaši tā 11. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. punkts

Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas pievienots šā lēmuma pielikumā.

2. punkts

Šo lēmumu sāk piemērot tā pieņemšanas dienā.

...,

Eiropas Savienības vārdā –

Japānas vārdā –

---

PIELIKUMS

NOLĪGUMA PAR CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBU STARP EIROPAS SAVIENIBU UN JAPĀNU PUŠU APVIENOTĀ KOMITEJA

Reglaments

1. punkts

Definīcijas

Saskaņā ar Nolīguma par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Japānu 11. panta 3. punktu šajā reglamentā:

| — | “Puse” ir Eiropas Savienība vai Japāna, |
| --- | --- |

—

“Puse” ir Eiropas Savienība vai Japāna,

| — | “abas Puses” ir Eiropas Savienība un Japāna. |
| --- | --- |

—

“abas Puses” ir Eiropas Savienība un Japāna.

2. punkts

Priekšsēdētājs un sastāvs

1.   Apvienoto komiteju kopīgi vadīs Eiropas Savienības pārstāvis un Japānas pārstāvis (“priekšsēdētāji”).

2.   Eiropas Savienību Apvienotajā komitejā pārstāv Eiropas Komisija, kurai palīdz Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra un kurai līdzdarbojas Eiropas Savienības dalībvalstu aviācijas iestādes.

3.   Japānu Apvienotajā komitejā pārstāv Ārlietu ministrija un/vai Japānas pārstāvniecība Eiropas Savienībā, un tai līdzdarbojas Zemes, infrastruktūras, transporta un tūrisma ministrija.

3. punkts

Sanāksmes

1.   Apvienotā komiteja sanāks regulāri pēc jebkuras Puses pieprasījuma.

2.   Sanāksmes, cik vien iespējams, notiks pārmaiņus Briselē un Tokijā. Alternatīvi varētu rīkot diskusijas videokonferencē. Videokonferenču laikā pieņemtajiem lēmumiem un ieteikumiem būs tāds pats spēks kā lēmumiem un ieteikumiem, kas pieņemti klātienes sanāksmēs. Tiklīdz Puses ir pieņēmušas lēmumu par sanāksmes datumu un vietu, sanāksmi sasauks Eiropas Komisija attiecībā uz Eiropas Savienību un Ārlietu ministrija attiecībā uz Japānu.

3.   Apvienotās komitejas sanāksmes nebūs atklātas, ja vien priekšsēdētāji nav nolēmuši citādi. Pēc sanāksmēm priekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var sniegt paziņojumu presei.

4.   Sanāksmes un dokumenti būs angļu valodā. Izmaksas par mutisko vai rakstisko tulkošanu citā valodā sedz Puse, kas to pieprasa.

4. punkts

Delegācijas

1.   Pirms katras sanāksmes Puses viena otru informēs par savas attiecīgās delegācijas paredzēto sastāvu un izvirzīs to attiecīgos priekšsēdētājus.

2.   Priekšsēdētāji ad hoc kārtībā var nolemt par ārējo dalībnieku dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs informācijas sniegšanai par konkrētiem jautājumiem vai novērotāju statusā.

5. punkts

Sekretariāts

Par Apvienotās komitejas sekretāriem kopīgi darbosies Eiropas Komisijas amatpersona un Ārlietu ministrijas amatpersona.

6. punkts

Sanāksmju darba kārtība

1.   Priekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, noteiks katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Šo provizorisko darba kārtību un visus attiecīgos sanāksmes dokumentus sekretāri nosūtīs dalībniekiem ne vēlāk kā piecpadsmit darba dienas pirms sanāksmes dienas.

2.   Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņems darba kārtību. Darba kārtībā var iekļaut jautājumus, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā, ja Puses tā nolemj.

3.   Lai ņemtu vērā kādas Puses iekšējo procedūru prasības vai konkrēta jautājuma steidzamību, priekšsēdētāji pēc vienošanās var grozīt 1. punktā minēto dokumentu, tostarp provizoriskās darba kārtības, nosūtīšanas termiņu.

7. punkts

Sanāksmes protokols

1.   Pēc katras Apvienotās komitejas sanāksmes tiks sagatavots sanāksmes protokola projekts. Tajā norādīs pieņemtos lēmumus un ieteikumus un paustos secinājumus.

2.   Pēc apstiprināšanas protokolu parakstīs priekšsēdētāji, un katra Puse saglabās vienu oriģinālu vai skenētu eksemplāru. Elektroniskais paraksts un elektroniskā arhivēšana ir iespējama.

8. punkts

Rakstiskā procedūra

Vajadzības gadījumā un ar pienācīgu pamatojumu Apvienotās komitejas ieteikumus un lēmumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru. Minētajā nolūkā priekšsēdētāji apmainīsies ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu. Tomēr Puses var pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu jautājuma apspriešanai.

9. punkts

Lēmumu pieņemšanas process

1.   Apvienotā komiteja lēmumus un ieteikumus pieņems, Pusēm savstarpēji vienojoties.

2.   Apvienotās komitejas lēmuma vai ieteikuma nosaukumā attiecīgi būs vārds “Lēmums” vai “Ieteikums” un aiz tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

3.   Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus parakstīs priekšsēdētāji.

4.   Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses īstenos saskaņā ar savu iekšējo procedūru.

5.   Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses var publicēt savos attiecīgajos oficiālajos izdevumos. Ieteikumus vai jebkuru citu Apvienotās komitejas pieņemtu aktu var publicēt, ja Puses tā nolemj. Katra Puse saglabās vienu oriģinālu vai skenētu lēmuma vai ieteikuma eksemplāru.

10. punkts

Izdevumi

1.   Puses segs izdevumus, kas tām radušies saistībā ar dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs un sanāksmēs, kas izriet no Apvienotās komitejas lēmumiem un ieteikumiem, tostarp personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī pasta pakalpojumu un telesakaru izmaksas.

2.   Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, segs uzņemošā Puse.

---

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1053

(2023. gada 30. maijs),

ar ko paredz noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/588 piemērošanai attiecībā uz operacionālajām prasībām valdības pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar Savienības drošas savienojamības programmu un tās pakalpojumu portfeli

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/588 (2023. gada 15. marts), ar ko izveido Savienības drošas savienojamības programmu 2023.–2027. gadam (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 10. panta 4 un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Savienības drošas savienojamības programmas, kas izveidota ar Regulu (ES) 2023/588, mērķis ir nodrošināt, lai, izveidojot drošas savienojamības sistēmu, kas ir civilā kontrolē, valdību pilnvarotiem lietotājiem tiktu sniegti un ilgtermiņā būtu pieejami droši, autonomi, kvalitatīvi, uzticami un rentabli valdības satelītsakaru pakalpojumi. |
| --- | --- |

(1)

Savienības drošas savienojamības programmas, kas izveidota ar Regulu (ES) 2023/588, mērķis ir nodrošināt, lai, izveidojot drošas savienojamības sistēmu, kas ir civilā kontrolē, valdību pilnvarotiem lietotājiem tiktu sniegti un ilgtermiņā būtu pieejami droši, autonomi, kvalitatīvi, uzticami un rentabli valdības satelītsakaru pakalpojumi.

| (2) | Savienības drošas savienojamības programmas operacionālās prasības būtu jānosaka valdības pakalpojumu tehnisko specifikāciju un īstenošanas plānu veidā, kas jo īpaši attiecas uz krīžu pārvarēšanu, novērošanu un svarīgākās infrastruktūras pārvaldību, tostarp diplomātiskajiem un aizsardzības sakaru tīkliem, un citām valdību pilnvarotu lietotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

(2)

Savienības drošas savienojamības programmas operacionālās prasības būtu jānosaka valdības pakalpojumu tehnisko specifikāciju un īstenošanas plānu veidā, kas jo īpaši attiecas uz krīžu pārvarēšanu, novērošanu un svarīgākās infrastruktūras pārvaldību, tostarp diplomātiskajiem un aizsardzības sakaru tīkliem, un citām valdību pilnvarotu lietotāju vajadzībām.

| (3) | Būtu jāizveido valdības pakalpojumu portfelis, tostarp pakalpojumi tikai valdību pilnvarotiem lietotājiem, pamatojoties uz valdības infrastruktūru, kā arī pakalpojumi valdību pilnvarotajiem lietotājiem, pamatojoties uz komerciālo infrastruktūru, piemēram, nodrošināts pasaules mēroga zema latentuma pakalpojums vai pasaules mēroga šaurjoslas pakalpojums. Valdības pakalpojumu portfelī būtu jāņem vērā valdības satelītsakaru (GOVSATCOM) pakalpojumu portfelis, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (2). |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāizveido valdības pakalpojumu portfelis, tostarp pakalpojumi tikai valdību pilnvarotiem lietotājiem, pamatojoties uz valdības infrastruktūru, kā arī pakalpojumi valdību pilnvarotajiem lietotājiem, pamatojoties uz komerciālo infrastruktūru, piemēram, nodrošināts pasaules mēroga zema latentuma pakalpojums vai pasaules mēroga šaurjoslas pakalpojums. Valdības pakalpojumu portfelī būtu jāņem vērā valdības satelītsakaru (GOVSATCOM) pakalpojumu portfelis, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (2).

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Programmas komitejas (GOVSATCOM konfigurācijā) atzinumu, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/696 107. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Programmas komitejas (GOVSATCOM konfigurācijā) atzinumu, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/696 107. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pakalpojumu portfelis valdības pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar Savienības drošas savienojamības programmu

1.   Sistēmu, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, izstrādā tā, lai tā nodrošinātu vai dotu iespēju izmantot šādus satelītsakaru pakalpojumus:

| a) | šādus valdību pilnvarotajiem lietotājiem piedāvātos pakalpojumus, pamatojoties uz valdības infrastruktūru:






  i) | pakalpojums #1: stabils zema latentuma pakalpojums visā pasaulē; |
| --- | --- | --- |

a)

šādus valdību pilnvarotajiem lietotājiem piedāvātos pakalpojumus, pamatojoties uz valdības infrastruktūru:

i)

pakalpojums #1: stabils zema latentuma pakalpojums visā pasaulē;

| ii) | pakalpojums #2: kosmosa datu pārraide, |
| --- | --- |

ii)

pakalpojums #2: kosmosa datu pārraide,

| b) | šādus valdību pilnvarotajiem lietotājiem piedāvātos pakalpojumus, pamatojoties uz komerciālo infrastruktūru:






  i) | pakalpojums #3: nodrošināts pasaules mēroga zema latentuma pakalpojums; |
| --- | --- | --- |

b)

šādus valdību pilnvarotajiem lietotājiem piedāvātos pakalpojumus, pamatojoties uz komerciālo infrastruktūru:

i)

pakalpojums #3: nodrošināts pasaules mēroga zema latentuma pakalpojums;

| ii) | pakalpojums #4: nodrošināts pasaules mēroga šaurjoslas pakalpojums. |
| --- | --- |

ii)

pakalpojums #4: nodrošināts pasaules mēroga šaurjoslas pakalpojums.

Pirmajā daļā minētie pakalpojumi atbilst prasībām, kas minēto pakalpojumu iepriekšdefinētajiem profiliem noteiktas pielikumā.

2.   Sistēmas, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, pakalpojumu portfeli pielāgo katram pakalpojumam un sniedz galalietotājiem saskaņā ar šādām iepirkuma shēmām:

| a) | gala-gala pakalpojumu shēma, ja pakalpojums tiek sniegts no maršrutētāja/slēdža enkurstacijas pusē līdz maršrutētājam/slēdzim lietotāja termināļa pusē, tostarp iespēja nodrošināt ārējo tīklu enkurstacijas pusē; |
| --- | --- |

a)

gala-gala pakalpojumu shēma, ja pakalpojums tiek sniegts no maršrutētāja/slēdža enkurstacijas pusē līdz maršrutētājam/slēdzim lietotāja termināļa pusē, tostarp iespēja nodrošināt ārējo tīklu enkurstacijas pusē;

| b) | pārvaldītu pakalpojumu shēma, kurā ir garantēta pakalpojuma sniegšana, izņemot termināli. |
| --- | --- |

b)

pārvaldītu pakalpojumu shēma, kurā ir garantēta pakalpojuma sniegšana, izņemot termināli.

2. pants

Noteikumi un operacionālās prasības valsts pakalpojumu sniegšanai

Valdības pakalpojumu sniegšanai piemēro šādus noteikumus un operacionālās prasības:

| 1) | Attiecībā uz resursiem un dalībnieku daļām:






  a) | tās sistēmas resursi, ar kuru īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, lai nodrošinātu pielikumā definēto pakalpojumu #1, pakalpojumu #2, pakalpojumu #3 un pakalpojumu #4, paplašina Savienības kopfondu, kas definēts Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 (3) 2. pantā. Tie veido “paplašinātu Savienības resursu”; |
| --- | --- | --- |

1)

Attiecībā uz resursiem un dalībnieku daļām:

a)

tās sistēmas resursi, ar kuru īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, lai nodrošinātu pielikumā definēto pakalpojumu #1, pakalpojumu #2, pakalpojumu #3 un pakalpojumu #4, paplašina Savienības kopfondu, kas definēts Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 (3) 2. pantā. Tie veido “paplašinātu Savienības resursu”;

3

paplašinātu Savienības resursu

| b) | Komisija nosaka papildu skaitu žetonu (“SC žetoni”), kas jāpievieno GOVSATCOM žetoniem, kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 2. pantā; |
| --- | --- |

b)

Komisija nosaka papildu skaitu žetonu (“SC žetoni”), kas jāpievieno GOVSATCOM žetoniem, kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 2. pantā;

GOVSATCOM

| c) | “SC žetonu” pārdali starp programmas dalībniekiem veic saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 5. pantā. Tomēr “SC žetonu” sadalījums starp dalībvalstīm, ES iestādēm un 5. panta 2. punktā definēto krīzes rezervi var atšķirties. |
| --- | --- |

c)

“SC žetonu” pārdali starp programmas dalībniekiem veic saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 5. pantā. Tomēr “SC žetonu” sadalījums starp dalībvalstīm, ES iestādēm un 5. panta 2. punktā definēto krīzes rezervi var atšķirties.

| 2) | Attiecībā uz pakalpojumu iedalīšanu:






  a) | sistēmas, ar kuru īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, sniegto pakalpojumu nodrošināšana dalībniekiem notiek saskaņā ar fiksētām un dinamiskām shēmām, kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 6., 7. un 8. pantā; |
| --- | --- | --- |

2)

Attiecībā uz pakalpojumu iedalīšanu:

a)

sistēmas, ar kuru īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, sniegto pakalpojumu nodrošināšana dalībniekiem notiek saskaņā ar fiksētām un dinamiskām shēmām, kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 6., 7. un 8. pantā;

| b) | pielikumā definētās pakalpojuma #1 un pakalpojuma #2 fiksēto un dinamisko daļu iedala saskaņā ar pieeju, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 6. panta 1., 3. un 4. punktā, 7. panta 1., 5., 6., 7. un 8. punktā un 8. pantā; |
| --- | --- |

b)

pielikumā definētās pakalpojuma #1 un pakalpojuma #2 fiksēto un dinamisko daļu iedala saskaņā ar pieeju, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 6. panta 1., 3. un 4. punktā, 7. panta 1., 5., 6., 7. un 8. punktā un 8. pantā;

| c) | pielikumā definētās pakalpojuma #3 un pakalpojuma #4 fiksēto un dinamisko daļu iedala saskaņā ar pieeju, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 6., 7. un 8. pantā; |
| --- | --- |

c)

pielikumā definētās pakalpojuma #3 un pakalpojuma #4 fiksēto un dinamisko daļu iedala saskaņā ar pieeju, kas noteikta Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 6., 7. un 8. pantā;

| d) | pakalpojumus, ko sniedz sistēma, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, kompensē, izmantojot žetonus. Kompensācijas vērtību žetonos par katru pakalpojuma opciju iekļauj pakalpojuma priekšlikumā, ko iesniedz kompetentajai GOVSATCOM iestādei. |
| --- | --- |

d)

pakalpojumus, ko sniedz sistēma, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, kompensē, izmantojot žetonus. Kompensācijas vērtību žetonos par katru pakalpojuma opciju iekļauj pakalpojuma priekšlikumā, ko iesniedz kompetentajai GOVSATCOM iestādei.

GOVSATCOM

| 3) | Attiecībā uz pakalpojumu profiliem, pieprasījumiem un prioritizāciju:






  a) | pakalpojumu profilus definē pēc to primāro atribūtu vērtībām. Pakalpojumu iepriekšdefinētie profili ir noteikti pielikumā; |
| --- | --- | --- |

3)

Attiecībā uz pakalpojumu profiliem, pieprasījumiem un prioritizāciju:

a)

pakalpojumu profilus definē pēc to primāro atribūtu vērtībām. Pakalpojumu iepriekšdefinētie profili ir noteikti pielikumā;

| b) | lietotāji drīkst izdot pakalpojumu pieprasījumus, kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 9. pantā; |
| --- | --- |

b)

lietotāji drīkst izdot pakalpojumu pieprasījumus, kā noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 9. pantā;

| c) | pakalpojumu pieprasījumi atbilst noteikumiem Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 9. pantā. GOVSATCOM centrs pieprasījumu iedala paplašinātajam Savienības resursam, kas ietver jaudu, ko nodrošina Savienības drošas savienojamības programma; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu pieprasījumi atbilst noteikumiem Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 9. pantā. GOVSATCOM centrs pieprasījumu iedala paplašinātajam Savienības resursam, kas ietver jaudu, ko nodrošina Savienības drošas savienojamības programma;

GOVSATCOM

| d) | visos konfliktos, kas saistīti ar pakalpojuma pieprasījumu, tostarp pakalpojumu pārdales nepieciešamību, ievēro noteikumus, kas paredzēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 11. pantā. |
| --- | --- |

d)

visos konfliktos, kas saistīti ar pakalpojuma pieprasījumu, tostarp pakalpojumu pārdales nepieciešamību, ievēro noteikumus, kas paredzēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 11. pantā.

| 4) | Attiecībā uz izvēršanas loģiku:






  a) | sistēmu, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, uzskata par modulāru un mērogojamu, pakāpeniski paplašinot kosmosa segmentu atbilstoši pakalpojumu pieprasījuma attīstībai darbmūža laikā; |
| --- | --- | --- |

4)

Attiecībā uz izvēršanas loģiku:

a)

sistēmu, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu, uzskata par modulāru un mērogojamu, pakāpeniski paplašinot kosmosa segmentu atbilstoši pakalpojumu pieprasījuma attīstībai darbmūža laikā;

| b) | Savienības drošas savienojamības programmas īstenošanas sistēmas modularitāte un mērogojamība drīkst ietvert privātā sektora investīcijas atbilstoši tirgus pieprasījuma svārstībām; |
| --- | --- |

b)

Savienības drošas savienojamības programmas īstenošanas sistēmas modularitāte un mērogojamība drīkst ietvert privātā sektora investīcijas atbilstoši tirgus pieprasījuma svārstībām;

| c) | neviena papildināšanas darbība kosmosa vai zemes segmenta līmenī neietekmē operacionālo pakalpojumu nepārtrauktību. |
| --- | --- |

c)

neviena papildināšanas darbība kosmosa vai zemes segmenta līmenī neietekmē operacionālo pakalpojumu nepārtrauktību.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2023. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 79, 17.3.2023., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 un (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES (OV L 170, 12.5.2021., 69. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1055 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, lai pildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktā minēto funkciju (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 57.. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

Iepriekšnoteikti profili valdības pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar Savienības drošas savienojamības programmu

1. tabula

Pakalpojums #1: Stabils zema latentuma pakalpojums visā pasaulē

| Elements | Tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |
| Frekvenču josla | Ka-Gov; citas |
| Datu pārraides ātrums | Turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspējas pakalpojuma līmeņi katram lietotājam:






  — | Zems: < 1 Mbps |

Elements

Tehniskās specifikācijas

Frekvenču josla

Ka-Gov; citas

Datu pārraides ātrums

Turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspējas pakalpojuma līmeņi katram lietotājam:

—

Zems: < 1 Mbps

| — | Vidējs: >=1 Mbps un < 5 Mbps |
| --- | --- |

—

Vidējs: >=1 Mbps un < 5 Mbps

| — | Augsts: >=5 Mbps un < 50 Mbps |
| --- | --- |

—

Augsts: >=5 Mbps un < 50 Mbps

| — | Ļoti augsts: >=50 Mbps |
| --- | --- |

—

Ļoti augsts: >=50 Mbps

Ģeogrāfiskais tvērums

Globāls

Pieejamība (gada laikā)

99,5 %

Latentums

| — | Mazāk nekā 40 ms (vienā virzienā no gala līdz galam) ES kontinentālajā teritorijā |
| --- | --- |

—

Mazāk nekā 40 ms (vienā virzienā no gala līdz galam) ES kontinentālajā teritorijā

| — | Mazāk nekā 80 ms (interneta turp-atpakaļ laiks) ES kontinentālajā teritorijā |
| --- | --- |

—

Mazāk nekā 80 ms (interneta turp-atpakaļ laiks) ES kontinentālajā teritorijā

Lietotāja terminālis

Stacionārs/mobils/nomadisks

Robustums un drošības elementi

Stabils

2. tabula

Pakalpojums #2: Kosmosa datu pārraide

| Elements | Tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |
| Frekvenču josla | Optiska |
| Datu pārraides ātrums | Atkarībā no savienojamības scenārija (lietotāja un galamērķa subjekta kombinācija):






  — | >=1 Gbps un < 10 Gbps |

Elements

Tehniskās specifikācijas

Frekvenču josla

Optiska

Datu pārraides ātrums

Atkarībā no savienojamības scenārija (lietotāja un galamērķa subjekta kombinācija):

—

>=1 Gbps un < 10 Gbps

| — | >=10 Gbps |
| --- | --- |

—

>=10 Gbps

Ģeogrāfiskais tvērums

Globāls

Lietotāja subjekts/galamērķa subjekts

| — | Tās sistēmas satelīti, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu |
| --- | --- |

—

Tās sistēmas satelīti, ar ko īsteno Savienības drošas savienojamības programmu

| — | Trešo pušu satelīti |
| --- | --- |

—

Trešo pušu satelīti

| — | Aeroplatforma |
| --- | --- |

—

Aeroplatforma

| — | Zemes stacija |
| --- | --- |

—

Zemes stacija

Robustums un drošības elementi

Stabils

3. tabula

Pakalpojums #3: Nodrošināts pasaules mēroga zema latentuma pakalpojums

| Elements | Tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |
| Datu pārraides ātrums | Turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspējas pakalpojuma līmeņi katram lietotājam:






  — | Zems: < 1 Mbps |

Elements

Tehniskās specifikācijas

Datu pārraides ātrums

Turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspējas pakalpojuma līmeņi katram lietotājam:

—

Zems: < 1 Mbps

| — | Vidējs: >=1 Mbps un < 5 Mbps |
| --- | --- |

—

Vidējs: >=1 Mbps un < 5 Mbps

| — | Augsts: >=5 Mbps un < 50 Mbps |
| --- | --- |

—

Augsts: >=5 Mbps un < 50 Mbps

| — | Ļoti augsts: >=50 Mbps |
| --- | --- |

—

Ļoti augsts: >=50 Mbps

Ģeogrāfiskais tvērums

Globāls

Pieejamība (gada laikā)

99,5 %

Latentums

| — | Mazāk nekā 50 ms (vienā virzienā no gala līdz galam) ES kontinentālajā teritorijā |
| --- | --- |

—

Mazāk nekā 50 ms (vienā virzienā no gala līdz galam) ES kontinentālajā teritorijā

| — | Mazāk nekā 100 ms (interneta turp-atpakaļ laiks) ES kontinentālajā teritorijā |
| --- | --- |

—

Mazāk nekā 100 ms (interneta turp-atpakaļ laiks) ES kontinentālajā teritorijā

Lietotāja terminālis

Stacionārs/mobils/nomadisks

Robustums un drošības elementi

Nodrošināts

4. tabula

Pakalpojums #4: Nodrošināts pasaules mēroga šaurjoslas pakalpojums

| Elements | Tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |
| Datu pārraides ātrums | Turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspēja katram lietotājam: 2 Kbps līdz 1 Mbps |
| Ģeogrāfiskais tvērums | Globāls |
| Pieejamība (gada laikā) | 98 % |
| Lietotāja terminālis | Lietu interneta (IOT) un cits šaurjoslas lietotāja aprīkojums |
| Robustums un drošības elementi | Nodrošināts |

Elements

Tehniskās specifikācijas

Datu pārraides ātrums

Turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspēja katram lietotājam: 2 Kbps līdz 1 Mbps

Ģeogrāfiskais tvērums

Globāls

Pieejamība (gada laikā)

98 %

Lietotāja terminālis

Lietu interneta (IOT) un cits šaurjoslas lietotāja aprīkojums

Robustums un drošības elementi

Nodrošināts

---

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1054

(2023. gada 30. maijs),

ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 piemērot attiecībā uz tādu valdības satelītsakaru pakalpojumu portfeli, kurus piedāvā saskaņā ar Savienības kosmosa programmu izveidotā sistēma

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 un (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES (1), un jo īpaši tās 63. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 62. pantu valdības satelītsakaru (“GOVSATCOM”) komponenta satvarā satelītsakaru jaudas un pakalpojumi ir jāapvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā jeb kopfondā, piemērojot atbilstīgas drošības prasības. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 62. pantu valdības satelītsakaru (“GOVSATCOM”) komponenta satvarā satelītsakaru jaudas un pakalpojumi ir jāapvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā jeb kopfondā, piemērojot atbilstīgas drošības prasības.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 63. panta 1. punktu GOVSATCOM jaudas un pakalpojumi ir jānodrošina, kā noteikts pakalpojumu portfelī. Pakalpojumu portfeļa pamatā vajadzētu būt valdības satelītsakaru lietotāju kopienu vajadzībām, un tajā būtu jāiekļauj elastīgi un lietotājam pielāgojami GOVSATCOM pakalpojumi. Tāpēc tam būtu jāaptver gala-gala pakalpojumi, piesaistītās jaudas pakalpojumi un izejas jaudas pakalpojumi. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 63. panta 1. punktu GOVSATCOM jaudas un pakalpojumi ir jānodrošina, kā noteikts pakalpojumu portfelī. Pakalpojumu portfeļa pamatā vajadzētu būt valdības satelītsakaru lietotāju kopienu vajadzībām, un tajā būtu jāiekļauj elastīgi un lietotājam pielāgojami GOVSATCOM pakalpojumi. Tāpēc tam būtu jāaptver gala-gala pakalpojumi, piesaistītās jaudas pakalpojumi un izejas jaudas pakalpojumi.

| (3) | Pakalpojumu portfelim būtu jāaptver esošās un paredzamās jaudas un pakalpojumi, kas jāiekļauj Savienības kopfondā. Tāpēc pakalpojumu portfelī jāiekļauj dažādas latentuma, radiofrekvenču joslu, drošības līmeņu un citu atribūtu izvēles iespējas. |
| --- | --- |

(3)

Pakalpojumu portfelim būtu jāaptver esošās un paredzamās jaudas un pakalpojumi, kas jāiekļauj Savienības kopfondā. Tāpēc pakalpojumu portfelī jāiekļauj dažādas latentuma, radiofrekvenču joslu, drošības līmeņu un citu atribūtu izvēles iespējas.

| (4) | Lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu, ir jāapraksta process GOVSATCOM lietotāju pakalpojumu pieprasījumu iesniegšanai GOVSATCOM centram. Kompetentajām GOVSATCOM iestādēm šajā procesā būtu jārīkojas kā starpniecēm. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu, ir jāapraksta process GOVSATCOM lietotāju pakalpojumu pieprasījumu iesniegšanai GOVSATCOM centram. Kompetentajām GOVSATCOM iestādēm šajā procesā būtu jārīkojas kā starpniecēm.

| (5) | Lai nodrošinātu vislabāko atbilstību starp GOVSATCOM pakalpojumu piedāvājumu un pieprasījumu, pakalpojumu pieejamības pamatā jābūt apvienoto un koplietoto satelīta jaudu un iepirkto pakalpojumu piedāvājumam un pieprasījumam. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu vislabāko atbilstību starp GOVSATCOM pakalpojumu piedāvājumu un pieprasījumu, pakalpojumu pieejamības pamatā jābūt apvienoto un koplietoto satelīta jaudu un iepirkto pakalpojumu piedāvājumam un pieprasījumam.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Programmas komiteja GOVSATCOM sastāvā, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Programmas komiteja GOVSATCOM sastāvā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2023/1055 (2) 2. pantā noteiktās definīcijas.

2

2. pants

GOVSATCOM pakalpojumu portfelis

1.   
  GOVSATCOM pakalpojumu portfeli veido šādas sakaru pakalpojumu kategorijas:

| a) | gala-gala pakalpojumi, kas ļauj lietotājam pieslēgties tīklam, kurš spēj sniegt pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

gala-gala pakalpojumi, kas ļauj lietotājam pieslēgties tīklam, kurš spēj sniegt pakalpojumus;

| b) | piesaistītās jaudas pakalpojumi, kas ļauj lietotājam izmantot satelīta jaudu un ar to saistīto enkurstacijas iekārtu; |
| --- | --- |

b)

piesaistītās jaudas pakalpojumi, kas ļauj lietotājam izmantot satelīta jaudu un ar to saistīto enkurstacijas iekārtu;

| c) | izejas jaudas pakalpojumi, kas ļauj lietotājam izmantot satelīta jaudu (joslas platumu). |
| --- | --- |

c)

izejas jaudas pakalpojumi, kas ļauj lietotājam izmantot satelīta jaudu (joslas platumu).

2.   Šā panta 1. punktā minētie pakalpojumi atbilst sakaru pakalpojumu kategoriju primārajiem un sekundārajiem atribūtiem, kas noteikti I pielikumā.

3.   Resursu nodrošinātājs pakalpojuma satvarā var lietotājam nodrošināt lietotāja aprīkojumu.

4.   Šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētos pakalpojumus sniedz, izmantojot GOVSATCOM centra infrastruktūru tās sākotnējo pakalpojumu operacionālajā konfigurācijā.

3. pants

Pakalpojumu profili un pieprasījumi

1.   GOVSATCOM pakalpojumu profilus nosaka, pamatojoties uz to primāro atribūtu vērtībām, kas noteiktas II pielikumā (“iepriekšnoteikti pakalpojumu profili”).

2.   Lietotājiem jābūt iespējai iesniegt iepriekšnoteikta pakalpojumu profila pieprasījumus, ja lietotājam ir iespēja pārlūkot iepriekšnoteiktus pakalpojumu profilus, kuri satur attiecīgā resursu nodrošinātāja sniegto informāciju.

Lietotājiem arī jābūt iespējai iesniegt lietotāja noteikta profila pieprasījumus ar lietotāja iepriekšnoteiktām pakalpojuma atribūtu vērtībām. Lietotāja noteikto profilu izmanto, lai iesniegtu pakalpojuma pieprasījumu GOVSATCOM centram iepriekšnoteiktu pakalpojumu profilu savietošanai.

Lietotājiem arī jābūt iespējai iesniegt pakalpojuma pieprasījumus ar lietotāja atlasītām atribūtu vērtībām, ja atribūtu vērtības tiek izmantotas, lai iesniegtu pakalpojuma pieprasījumu GOVSATCOM centram iepriekšnoteiktu pakalpojumu profilu savietošanai.

3.   GOVSATCOM centrs atbild uz lietotāju pieprasījumiem, uzrādot pieejamos pakalpojumus, kas savietojami ar pieprasījumu. Lietotāju informē par pieejamo pakalpojumu primārajiem un sekundārajiem atribūtiem, kā arī sniedz visu papildinformāciju un detalizētu informāciju, kas attiecas uz konkrētu pakalpojumu. Lietotājiem jābūt iespējai no pieejamajiem pakalpojumiem izvēlēties tos, kas savietojami ar lietotāja pieprasījumu.

4.   Pēc tam, kad lietotāji ir izvēlējušies pakalpojumu, un saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Īstenošanas lēmumā (ES) 2023/1055, GOVSATCOM centrs iedala resursus pakalpojuma sniegšanai un informē lietotāju, kad pakalpojums ir rezervēts un aktivizēts.

5.   Pēc pakalpojuma aktivizēšanas attiecīgajiem lietotājiem jābūt iespējai tam piekļūt vai nu ar savu lietotāja aprīkojumu, ja tas ir saderīgs ar pakalpojumu, vai ar lietotāja aprīkojumu, ko resursu nodrošinātājs nodrošinājis ar GOVSATCOM starpniecību.

4. pants

Piekļuve
  GOVSATCOM
  pakalpojumu portfelim un pakalpojumiem

1.   Kompetentajām GOVSATCOM iestādēm (CGA), kas izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 68. panta 4. un 5. punktu, ir piekļuve pakalpojumu portfelim un pakalpojumu atlases procesam.

2.   Pakalpojumu atlases procesā CGA:

| a) | saņem, prioritizē, vajadzības gadījumā anonimizē un pārsūta GOVSATCOM centram lietotāju pakalpojumu pieprasījumus; |
| --- | --- |

a)

saņem, prioritizē, vajadzības gadījumā anonimizē un pārsūta GOVSATCOM centram lietotāju pakalpojumu pieprasījumus;

| b) | saņem no GOVSATCOM centra pieprasījumu rezultātus un pārsūta tos lietotājiem; |
| --- | --- |

b)

saņem no GOVSATCOM centra pieprasījumu rezultātus un pārsūta tos lietotājiem;

| c) | saņem, vajadzības gadījumā anonimizē un pārsūta GOVSATCOM centram lietotāju pakalpojumu izlasi. |
| --- | --- |

c)

saņem, vajadzības gadījumā anonimizē un pārsūta GOVSATCOM centram lietotāju pakalpojumu izlasi.

3.   Attiecībā uz 2. punktā minēto anonimizāciju CGA, sniedzot lietotājiem pakalpojumu, rīkojas kā starpniece visā lietotāja saziņā ar GOVSATCOM centru, tādējādi anonimizējot lietotāja identitāti. Vajadzības gadījumā saziņai izmanto atbilstīgus klasificētus kanālus. CGA var izvēlēties neveikt lietotāja anonimizāciju. Šādā gadījumā lietotāja identitāti no GOVSATCOM centra dara pieejamu resursu nodrošinātājam, lai atbalstītu lietotājam sniegtā pakalpojuma atlasi, izveidi, pārvaldību, uzturēšanu un traucējummeklēšanu. Turklāt resursu nodrošinātājs var pieprasīt lietotāja deanonimizāciju. Šādā gadījumā GOVSATCOM centrs pārsūta šo pieprasījumu attiecīgajai CGA novērtēšanai.

4.   GOVSATCOM centrs sniedz CGA informāciju, kas vajadzīga pakalpojumu atlasei, rezervēšanai, izveidei un sniegšanai.

5. pants

Pakalpojumu prioritizācija un drošības līmeņi

1.   Pakalpojumu sniegšanas prioritizāciju veic saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2023/1055.

2.   Lietotāju piekļuve pakalpojumu portfelī ietvertajiem pakalpojumiem pamatojas uz to drošības līmeni, kā noteikts Komisijas 2023. gada 30. maija Īstenošanas lēmumā C(2023) 3204 (3).

6. pants

GOVSATCOM
  resursu apvienošana un pakalpojumu pieejamība

1.   Apvienotās satelītsakaru jaudas un pakalpojumus dara pieejamus, izmantojot pakalpojumu portfeli ar to atribūtu vērtībām.

2.   Portfelī ietverto pakalpojumu pieejamība ir atkarīga no to apvienoto un koplietoto satelīta jaudu un pakalpojumu piedāvājuma un pieprasījuma, kas iepirkti no Regulas (ES) 2021/696 64. pantā minētajiem subjektiem.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2023. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 170, 12.5.2021., 69. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1055 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, lai pildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktā minēto funkciju (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 57.. lappusi).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2023) 3204 (2023. gada 30. maijs), ar ko nosaka GOVSATCOM vispārējās drošības prasības, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/696 34. panta 2. punktā.

3

GOVSATCOM

---

I PIELIKUMS

Sakaru pakalpojumu kategoriju atribūti

1. tabula

Gala-gala pakalpojums

| Primārie atribūti |
| --- |
| [Maksimālais] Latentums | Turp un atpakaļ pārraides kavēšanās, ms (milisekundes) |
| Caurlaidspēja* | Maksimālais informācijas pārraides ātrums, Mb/s (megabiti sekundē) |
| Simetrisks pakalpojums | Jā/Nē

  Piezīme. Simetriska pakalpojuma gadījumā turplīnijai un atpakaļlīnijai ir vienas un tās pašas atribūtu vērtības.


  Piezīme. Ja atbilde ir “Nē”, jānorāda turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspēja. |
| Pārklājuma veids | Reģionāls/Globāls/Vietējs |
| Minimālā pieejamība | Pakalpojuma minimālā pieejamība (% no laika katrā mēnesī) |
| Drošības līmenis | Uzlabots/Stabils/Nodrošināts |
| Sekundārie atribūti |
| Saskaņotais informācijas pārraides ātrums* | Saskaņotais informācijas pārraides ātrums, Mb/s |
| Pakalpojumu sniegšanas teritorija | Pakalpojumu sniegšanai pieejamo ģeogrāfisko apgabalu saraksts, kā norādīts 1. attēlā. |
| Pakalpojumam specifiska informācija | Tādas ar pakalpojumu saistītas informācijas saraksts, kas nav iekļauta citos atribūtos (piemēram, pārklājuma apgabals, izstarotā jauda, G/T (gain-to-noise-temperature) attiecība, pakalpojumu kvalitāte, izvēršanas laiks, apmācība, tehniskais atbalsts, uzstādīšanas pakalpojumu iespējas, pakalpojuma kopējais latentums, polarizācija utt.) |
| Lietotāja aprīkojums | Stacionārs / Ātri izvēršams / Mobils |
| Lietotāja aprīkojums nodrošināts | Jā/Nē

  Piezīme. Lietotājam iesniedz sarakstu, kurā norādīts lietotāja aprīkojums, kas ir saderīgs ar tā tehnisko informāciju (piemēram, manuāla/automātiska rādītājierīce), lai lietotājs to varētu izvēlēties pēc vajadzības. |
| Maksimālais pakalpojuma pārtraukuma laiks | Stundās

  Piezīme. Stundas sadalījuma noteikšanai izmanto decimāldaļas. |
| Saites statusa pakalpojums | Jā/Nē |
| Savienojums ar zemes tīkliem | Jā/Nē

  Piezīme. Ja atbilde ir “Jā”, ir norādīts(-i) zemes tīkls(-i), ar ko ir nodrošināta savienojamība. |

Primārie atribūti

[Maksimālais] Latentums

Turp un atpakaļ pārraides kavēšanās, ms (milisekundes)

Caurlaidspēja*

Maksimālais informācijas pārraides ātrums, Mb/s (megabiti sekundē)

Simetrisks pakalpojums

Jā/Nē

Piezīme. Simetriska pakalpojuma gadījumā turplīnijai un atpakaļlīnijai ir vienas un tās pašas atribūtu vērtības.

Piezīme. Ja atbilde ir “Nē”, jānorāda turplīnijas (FWD)/atpakaļlīnijas (RTN) caurlaidspēja.

Pārklājuma veids

Reģionāls/Globāls/Vietējs

Minimālā pieejamība

Pakalpojuma minimālā pieejamība (% no laika katrā mēnesī)

Drošības līmenis

Uzlabots/Stabils/Nodrošināts

Sekundārie atribūti

Saskaņotais informācijas pārraides ātrums*

Saskaņotais informācijas pārraides ātrums, Mb/s

Pakalpojumu sniegšanas teritorija

Pakalpojumu sniegšanai pieejamo ģeogrāfisko apgabalu saraksts, kā norādīts 1. attēlā.

Pakalpojumam specifiska informācija

Tādas ar pakalpojumu saistītas informācijas saraksts, kas nav iekļauta citos atribūtos (piemēram, pārklājuma apgabals, izstarotā jauda, G/T (gain-to-noise-temperature) attiecība, pakalpojumu kvalitāte, izvēršanas laiks, apmācība, tehniskais atbalsts, uzstādīšanas pakalpojumu iespējas, pakalpojuma kopējais latentums, polarizācija utt.)

Lietotāja aprīkojums

Stacionārs / Ātri izvēršams / Mobils

Lietotāja aprīkojums nodrošināts

Jā/Nē

Piezīme. Lietotājam iesniedz sarakstu, kurā norādīts lietotāja aprīkojums, kas ir saderīgs ar tā tehnisko informāciju (piemēram, manuāla/automātiska rādītājierīce), lai lietotājs to varētu izvēlēties pēc vajadzības.

Maksimālais pakalpojuma pārtraukuma laiks

Stundās

Piezīme. Stundas sadalījuma noteikšanai izmanto decimāldaļas.

Saites statusa pakalpojums

Jā/Nē

Savienojums ar zemes tīkliem

Jā/Nē

Piezīme. Ja atbilde ir “Jā”, ir norādīts(-i) zemes tīkls(-i), ar ko ir nodrošināta savienojamība.

2. tabula

Piesaistītās jaudas pakalpojums

| Primārie atribūti |
| --- |
| Maksimālais latentums | Turp un atpakaļ pārraides kavēšanās, ms |
| Joslas platums* | Jauda, MHz |
| Simetrisks pakalpojums | Jā/Nē

  Piezīme. Simetriska pakalpojuma gadījumā turplīnijai un atpakaļlīnijai ir vienas un tās pašas atribūtu vērtības.


  Piezīme. Ja atbilde ir “Nē”, jānorāda FWD/RTN saites caurlaidspēja. |
| Pārklājuma veids | Reģionāls/Globāls/Vietējs |
| Radiofrekvenču josla | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Radiofrekvenču pakalpojuma veids | FSS/MSS/BSS |
| Minimālā pieejamība | Pakalpojuma minimālā pieejamība (% no laika katrā mēnesī) |
| Drošības līmenis | Uzlabots/Stabils/Nodrošināts |
| Sekundārie atribūti |
| Pakalpojumu sniegšanas teritorija | Pakalpojumu sniegšanai pieejamo ģeogrāfisko apgabalu saraksts, kā norādīts 1. attēlā. |
| Enkurstacijas saskarne | Apraksts par saskarni, ko izmanto lietotāja nodrošinātā aprīkojuma savienojumam ar enkurstaciju. |
| Piesaistes papildspējas | Jā/Nē

  Piezīme. Ja atbilde ir “Jā”, ir uzskaitītas piesaistes papildspējas (piemēram, daudzprotokolu iezīmju komutācija (Multiprotocol Label Switching, MPLS), Ethernet savienojamība utt.) |
| Pakalpojumam specifiska informācija | Tādas ar pakalpojumu saistītas informācijas saraksts, kas nav iekļauta citos atribūtos (piemēram, pārklājuma apgabals, izstarotā jauda, G/T (gain-to-noise-temperature) attiecība, pakalpojumu kvalitāte, izvēršanas laiks, apmācība, tehniskais atbalsts, uzstādīšanas pakalpojumu iespējas, pakalpojuma kopējais latentums, polarizācija utt.) |
| Lietotāja aprīkojums | Stacionārs/Ātri izvēršams/Mobils |
| Lietotāja aprīkojums nodrošināts | Jā/Nē

  Piezīme. Lietotājam iesniedz sarakstu, kurā norādīts lietotāja aprīkojums, kas ir saderīgs ar tā tehnisko informāciju (piemēram, manuāla/automātiska rādītājierīce), lai lietotājs to varētu izvēlēties pēc vajadzības. |
| Maksimālais pakalpojuma pārtraukuma laiks | Stundās

  Piezīme. Stundas sadalījuma noteikšanai izmanto decimāldaļas. |
| Saites statusa pakalpojums | Jā/Nē |

Primārie atribūti

Maksimālais latentums

Turp un atpakaļ pārraides kavēšanās, ms

Joslas platums*

Jauda, MHz

Simetrisks pakalpojums

Jā/Nē

Piezīme. Simetriska pakalpojuma gadījumā turplīnijai un atpakaļlīnijai ir vienas un tās pašas atribūtu vērtības.

Piezīme. Ja atbilde ir “Nē”, jānorāda FWD/RTN saites caurlaidspēja.

Pārklājuma veids

Reģionāls/Globāls/Vietējs

Radiofrekvenču josla

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Radiofrekvenču pakalpojuma veids

FSS/MSS/BSS

Minimālā pieejamība

Pakalpojuma minimālā pieejamība (% no laika katrā mēnesī)

Drošības līmenis

Uzlabots/Stabils/Nodrošināts

Sekundārie atribūti

Pakalpojumu sniegšanas teritorija

Pakalpojumu sniegšanai pieejamo ģeogrāfisko apgabalu saraksts, kā norādīts 1. attēlā.

Enkurstacijas saskarne

Apraksts par saskarni, ko izmanto lietotāja nodrošinātā aprīkojuma savienojumam ar enkurstaciju.

Piesaistes papildspējas

Jā/Nē

Piezīme. Ja atbilde ir “Jā”, ir uzskaitītas piesaistes papildspējas (piemēram, daudzprotokolu iezīmju komutācija (Multiprotocol Label Switching, MPLS), Ethernet savienojamība utt.)

Pakalpojumam specifiska informācija

Tādas ar pakalpojumu saistītas informācijas saraksts, kas nav iekļauta citos atribūtos (piemēram, pārklājuma apgabals, izstarotā jauda, G/T (gain-to-noise-temperature) attiecība, pakalpojumu kvalitāte, izvēršanas laiks, apmācība, tehniskais atbalsts, uzstādīšanas pakalpojumu iespējas, pakalpojuma kopējais latentums, polarizācija utt.)

Lietotāja aprīkojums

Stacionārs/Ātri izvēršams/Mobils

Lietotāja aprīkojums nodrošināts

Jā/Nē

Piezīme. Lietotājam iesniedz sarakstu, kurā norādīts lietotāja aprīkojums, kas ir saderīgs ar tā tehnisko informāciju (piemēram, manuāla/automātiska rādītājierīce), lai lietotājs to varētu izvēlēties pēc vajadzības.

Maksimālais pakalpojuma pārtraukuma laiks

Stundās

Piezīme. Stundas sadalījuma noteikšanai izmanto decimāldaļas.

Saites statusa pakalpojums

Jā/Nē

3. tabula

Izejas jaudas pakalpojums

| Primārie atribūti |
| --- |
| Maksimālais latentums | Turp un atpakaļ pārraides kavēšanās, ms |
| Joslas platums* | Jauda, MHz |
| Simetrisks pakalpojums | Jā/Nē

  Piezīme. Simetriska pakalpojuma gadījumā turplīnijai un atpakaļlīnijai ir vienas un tās pašas atribūtu vērtības.


  Piezīme. Ja atbilde ir “Nē”, jānorāda FWD/RTN saites caurlaidspēja. |
| Pārklājuma veids | Reģionāls/Globāls/Vietējs |
| Radiofrekvenču josla | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Radiofrekvenču pakalpojuma veids | FSS/MSS/BSS |
| Minimālā pieejamība | Pakalpojuma minimālā pieejamība (% no laika katrā mēnesī) |
| Drošības līmenis | Uzlabots/Stabils/Nodrošināts |
| Sekundārie atribūti |
| Pakalpojumu sniegšanas teritorija | Pakalpojumu sniegšanai pieejamo ģeogrāfisko apgabalu saraksts, kā norādīts 1. attēlā |
| Pakalpojumam specifiska informācija | Tādas ar pakalpojumu saistītas informācijas saraksts, kas nav iekļauta citos atribūtos (piemēram, pārklājuma apgabals, izstarotā jauda, G/T (gain-to-noise-temperature) attiecība, pakalpojumu kvalitāte, izvēršanas laiks, apmācība, tehniskais atbalsts, uzstādīšanas pakalpojumu iespējas, pakalpojuma kopējais latentums, polarizācija utt.) |
| Lietotāja aprīkojums | Stacionārs/Ātri izvēršams/Mobils |
| Lietotāja aprīkojums nodrošināts | Jā/Nē

  Piezīme. Lietotājam iesniedz sarakstu, kurā norādīts lietotāja aprīkojums, kas ir saderīgs ar tā tehnisko informāciju (piemēram, manuāla/automātiska rādītājierīce), lai lietotājs to varētu izvēlēties pēc vajadzības. |
| Maksimālais pakalpojuma pārtraukuma laiks | Stundās

  Piezīme. Stundas sadalījuma noteikšanai izmanto decimāldaļas. |
| Saites statusa pakalpojums | Jā/Nē |

Primārie atribūti

Maksimālais latentums

Turp un atpakaļ pārraides kavēšanās, ms

Joslas platums*

Jauda, MHz

Simetrisks pakalpojums

Jā/Nē

Piezīme. Simetriska pakalpojuma gadījumā turplīnijai un atpakaļlīnijai ir vienas un tās pašas atribūtu vērtības.

Piezīme. Ja atbilde ir “Nē”, jānorāda FWD/RTN saites caurlaidspēja.

Pārklājuma veids

Reģionāls/Globāls/Vietējs

Radiofrekvenču josla

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Radiofrekvenču pakalpojuma veids

FSS/MSS/BSS

Minimālā pieejamība

Pakalpojuma minimālā pieejamība (% no laika katrā mēnesī)

Drošības līmenis

Uzlabots/Stabils/Nodrošināts

Sekundārie atribūti

Pakalpojumu sniegšanas teritorija

Pakalpojumu sniegšanai pieejamo ģeogrāfisko apgabalu saraksts, kā norādīts 1. attēlā

Pakalpojumam specifiska informācija

Tādas ar pakalpojumu saistītas informācijas saraksts, kas nav iekļauta citos atribūtos (piemēram, pārklājuma apgabals, izstarotā jauda, G/T (gain-to-noise-temperature) attiecība, pakalpojumu kvalitāte, izvēršanas laiks, apmācība, tehniskais atbalsts, uzstādīšanas pakalpojumu iespējas, pakalpojuma kopējais latentums, polarizācija utt.)

Lietotāja aprīkojums

Stacionārs/Ātri izvēršams/Mobils

Lietotāja aprīkojums nodrošināts

Jā/Nē

Piezīme. Lietotājam iesniedz sarakstu, kurā norādīts lietotāja aprīkojums, kas ir saderīgs ar tā tehnisko informāciju (piemēram, manuāla/automātiska rādītājierīce), lai lietotājs to varētu izvēlēties pēc vajadzības.

Maksimālais pakalpojuma pārtraukuma laiks

Stundās

Piezīme. Stundas sadalījuma noteikšanai izmanto decimāldaļas.

Saites statusa pakalpojums

Jā/Nē

| * | Nesimetriska pakalpojuma gadījumā šis atribūts pieņem divas vērtības: vienu – turplīnijai (satelīts lietotājam) un otru – atpakaļlīnijai (lietotājs satelītam). |
| --- | --- |

*

1. attēls

GOVSATCOM pakalpojumu sniegšanas teritorijas

Image 1

---

II PIELIKUMS

Iepriekšnoteikti pakalpojumu profili

| Uzlabots apvienotais pakalpojums |
| --- |
| Sakaru kategorija | Gala-gala pakalpojums |
| Maksimālais latentums | 600 ms |
| Caurlaidspēja | 10 Mb/s |
| Pārklājums | Reģionāls |
| Minimālā pieejamība | 99,5  % |
| Drošības līmenis | Uzlaboti pakalpojumi, kas sniedz ļoti augstas pakāpes pieejamību un noturību un augstas pakāpes konfidencialitāti, integritāti un pieejamību. |

Uzlabots apvienotais pakalpojums

Sakaru kategorija

Gala-gala pakalpojums

Maksimālais latentums

600 ms

Caurlaidspēja

10 Mb/s

Pārklājums

Reģionāls

Minimālā pieejamība

99,5  %

Drošības līmenis

Uzlaboti pakalpojumi, kas sniedz ļoti augstas pakāpes pieejamību un noturību un augstas pakāpes konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.

| Stabils apvienotais pakalpojums |
| --- |
| Sakaru kategorija | Gala-gala pakalpojums |
| Maksimālais latentums | 600 ms |
| Caurlaidspēja | 10 Mb/s |
| Pārklājums | Reģionāls |
| Minimālā pieejamība | 99,5  % |
| Drošības līmenis | Stabili pakalpojumi, kas sniedz augstas pakāpes pieejamību un noturību un augstas pakāpes konfidencialitāti, integritāti un pieejamību. |

Stabils apvienotais pakalpojums

Sakaru kategorija

Gala-gala pakalpojums

Maksimālais latentums

600 ms

Caurlaidspēja

10 Mb/s

Pārklājums

Reģionāls

Minimālā pieejamība

99,5  %

Drošības līmenis

Stabili pakalpojumi, kas sniedz augstas pakāpes pieejamību un noturību un augstas pakāpes konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.

| Nodrošināts apvienotais pakalpojums |
| --- |
| Sakaru kategorija | Gala-gala pakalpojums |
| Maksimālais latentums | 600 ms |
| Caurlaidspēja | 10 Mb/s |
| Pārklājums | Reģionāls |
| Minimālā pieejamība | 98  % |
| Drošības līmenis | Nodrošināti pakalpojumi, kas sniedz zemākas pakāpes stabilitāti un noturību un zemākas pakāpes konfidencialitāti, integritāti un pieejamību. |

Nodrošināts apvienotais pakalpojums

Sakaru kategorija

Gala-gala pakalpojums

Maksimālais latentums

600 ms

Caurlaidspēja

10 Mb/s

Pārklājums

Reģionāls

Minimālā pieejamība

98  %

Drošības līmenis

Nodrošināti pakalpojumi, kas sniedz zemākas pakāpes stabilitāti un noturību un zemākas pakāpes konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.

Drošības līmeņi ir noteikti 2023. gada 30. maija Īstenošanas lēmumā C(2023)3204.

---

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1055

(2023. gada 30. maijs),

ar ko paredz noteikumus par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, lai pildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktā minēto funkciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 un (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES (1), un jo īpaši tās 66. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2021/696 62. pantā ir paredzēts, ka saskaņā ar GOVSATCOM komponentu satelītsakaru jaudas un pakalpojumus apvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā jeb kopfondā, piemērojot atbilstīgas drošības prasības. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2021/696 62. pantā ir paredzēts, ka saskaņā ar GOVSATCOM komponentu satelītsakaru jaudas un pakalpojumus apvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā jeb kopfondā, piemērojot atbilstīgas drošības prasības.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktu Komisijai ar īstenošanas aktiem ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, ņemot vērā paredzamo pieprasījumu pēc dažādiem GOVSATCOM izmantošanas gadījumiem, drošības risku analīzi attiecībā uz minētajiem izmantošanas gadījumiem un attiecīgā gadījumā izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 66. panta 2. punktu Komisijai ar īstenošanas aktiem ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par satelītsakaru jaudu, pakalpojumu un lietotāju aprīkojuma koplietošanu un prioritāšu noteikšanu, ņemot vērā paredzamo pieprasījumu pēc dažādiem GOVSATCOM izmantošanas gadījumiem, drošības risku analīzi attiecībā uz minētajiem izmantošanas gadījumiem un attiecīgā gadījumā izmaksu efektivitāti.

| (3) | Koplietošanai un prioritāšu noteikšanai būtu jānodrošina taisnīga un optimizēta pieejamo GOVSATCOM resursu izmantošana, kas pielāgota katra dalībnieka vajadzībām. Lai nodrošinātu vislabāko atbilstību starp GOVSATCOM pakalpojumu piedāvājumu un pieprasījumu, pakalpojumu pieejamības pamatā jābūt apvienoto un koplietoto satelīta jaudu un iepirkto pakalpojumu piedāvājumam un pieprasījumam. |
| --- | --- |

(3)

Koplietošanai un prioritāšu noteikšanai būtu jānodrošina taisnīga un optimizēta pieejamo GOVSATCOM resursu izmantošana, kas pielāgota katra dalībnieka vajadzībām. Lai nodrošinātu vislabāko atbilstību starp GOVSATCOM pakalpojumu piedāvājumu un pieprasījumu, pakalpojumu pieejamības pamatā jābūt apvienoto un koplietoto satelīta jaudu un iepirkto pakalpojumu piedāvājumam un pieprasījumam.

| (4) | Resursu nodrošinātāju resursi būtu jāapvieno Savienības kopfondā. Koplietošanai un prioritāšu noteikšanai būtu jānodrošina mehānismi pakalpojumu sadalei dalībniekiem atbilstoši to vajadzībām pēc GOVSATCOM pakalpojumiem. Tāpēc Savienības kopfonds būtu jāiedala fiksētajā sadalījumā un dinamiskajā sadalījumā. Garantētu pakalpojumu sniegšanu atbalsta ar pakalpojumu fiksēto sadalījumu katram dalībniekam, savukārt neplānotas vajadzības tiek atbalstītas ar pakalpojumu dinamisko sadalījumu. Resursu apjoms būtu jāiekļauj Savienības kopfondā kā krīzes rezerve, lai atbalstītu pakalpojumu sniegšanu jebkura dalībnieka neplānotām, steidzamām un augstas prioritātes vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Resursu nodrošinātāju resursi būtu jāapvieno Savienības kopfondā. Koplietošanai un prioritāšu noteikšanai būtu jānodrošina mehānismi pakalpojumu sadalei dalībniekiem atbilstoši to vajadzībām pēc GOVSATCOM pakalpojumiem. Tāpēc Savienības kopfonds būtu jāiedala fiksētajā sadalījumā un dinamiskajā sadalījumā. Garantētu pakalpojumu sniegšanu atbalsta ar pakalpojumu fiksēto sadalījumu katram dalībniekam, savukārt neplānotas vajadzības tiek atbalstītas ar pakalpojumu dinamisko sadalījumu. Resursu apjoms būtu jāiekļauj Savienības kopfondā kā krīzes rezerve, lai atbalstītu pakalpojumu sniegšanu jebkura dalībnieka neplānotām, steidzamām un augstas prioritātes vajadzībām.

| (5) | Koplietošanai un prioritāšu noteikšanai būtu jāatbalsta dažādas dalībnieku GOVSATCOM pakalpojumu pieprasījumu prioritātes un jāievieš piemēroti mehānismi to apstrādei. Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu un izvairītos no tirgus izkropļojumiem, būtu jāparedz GOVSATCOM pakalpojumu kompensācijas mehānisms. Šajā nolūkā būtu jāizveido žetonu sistēma ar kompensācijas vērtībām, pamatojoties uz pieprasījumu prioritātes līmeni. Būtu jāparedz arī iespēja iegādāties papildu žetonus vai ziedot žetonus citam dalībniekam. |
| --- | --- |

(5)

Koplietošanai un prioritāšu noteikšanai būtu jāatbalsta dažādas dalībnieku GOVSATCOM pakalpojumu pieprasījumu prioritātes un jāievieš piemēroti mehānismi to apstrādei. Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu un izvairītos no tirgus izkropļojumiem, būtu jāparedz GOVSATCOM pakalpojumu kompensācijas mehānisms. Šajā nolūkā būtu jāizveido žetonu sistēma ar kompensācijas vērtībām, pamatojoties uz pieprasījumu prioritātes līmeni. Būtu jāparedz arī iespēja iegādāties papildu žetonus vai ziedot žetonus citam dalībniekam.

| (6) | Kopējais pieejamo žetonu skaits, pamatojoties uz pieejamo budžetu, būtu jāiedala dalībvalstu kopējā daļā, ES iestāžu daļā un krīzes rezervē. |
| --- | --- |

(6)

Kopējais pieejamo žetonu skaits, pamatojoties uz pieejamo budžetu, būtu jāiedala dalībvalstu kopējā daļā, ES iestāžu daļā un krīzes rezervē.

| (7) | Apvienotie resursi būtu jāsadala pakalpojumiem saskaņā ar dalībnieku pakalpojumu pieprasījumiem, kuri sasniedz GOVSATCOM centru. Šajā nolūkā katram dalībniekam būtu jānosaka savu lietotāju būtiskums un tā pieprasījuma kritiskums. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotie resursi būtu jāsadala pakalpojumiem saskaņā ar dalībnieku pakalpojumu pieprasījumiem, kuri sasniedz GOVSATCOM centru. Šajā nolūkā katram dalībniekam būtu jānosaka savu lietotāju būtiskums un tā pieprasījuma kritiskums.

| (8) | Lai nodrošinātu pakalpojumu pieprasījumu raitu apstrādi, GOVSATCOM centram būtu jāveic pakalpojuma pieprasījuma savietošana ar kopfonda resursiem. Gadījumos, kad pakalpojumu pieprasījumus nevar savietot ar kopfonda pieejamajiem resursiem, būtu jāparedz konfliktu risināšanas mehānisms. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pakalpojumu pieprasījumu raitu apstrādi, GOVSATCOM centram būtu jāveic pakalpojuma pieprasījuma savietošana ar kopfonda resursiem. Gadījumos, kad pakalpojumu pieprasījumus nevar savietot ar kopfonda pieejamajiem resursiem, būtu jāparedz konfliktu risināšanas mehānisms.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2021/696 107. pantu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2021/696 107. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti GOVSATCOM koplietošanas un prioritāšu noteikšanas noteikumi resursu iekļaušanai Savienības kopfondā un pakalpojumu koplietošanai starp dalībniekiem.

2.   Šis lēmums attiecas uz GOVSATCOM pakalpojumiem, kas definēti Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2023/1054 (2). Lietotāji sadarbojas ar GOVSATCOM centru, ar attiecīgās kompetentās GOVSATCOM iestādes (CGA) starpniecību.

2. pants

Definīcijas

1)   Iedalītais resurss: resurss, kas iedalīts pakalpojumam uz noteiktu laikposmu saskaņā ar attiecīgo pakalpojuma pieprasījumu.

2)   Pieejamais resurss: resurss, kas nav iedalīts pakalpojumam uz noteiktu laikposmu.

3)   Savienības kopfonds jeb kopfonds: resursu kopums, kas GOVSATCOM ir pieejams, izmantojot līgumus vai vienošanās ar resursu nodrošinātājiem.

4)   Kompensācija: maksājumu mehānisms, kura pamatā ir žetoni.

5)   Kompetentā GOVSATCOM iestāde (CGA): struktūra, ko dalībnieks izraudzījies saskaņā ar Regulas (ES) 2021/696 68. panta 4. punktu 68. panta 5. punktā minēto uzdevumu veikšanai.

6)   Konflikts: situācija, kad konkrēta resursa apjoms kopfondā ir mazāks nekā kopējais apjoms, kas nepieciešams pakalpojumu pieprasījumiem konkrētā laikposmā; tādējādi pakalpojumu pieprasījumi konfliktē attiecībā uz vienu un to pašu resursu.

7)   Krīzes rezerve: kopfonda resursi, kas joprojām ir pieejami dinamiskajai sadalei augstas prioritātes pieprasījuma(-u) gadījumā, kuriem citās kopfonda daļās nav atrasti savietojami un pieejami resursi.

8)   Dinamiskā sadale: pakalpojumu un resursu sadale dalībniekam saskaņā ar tā lietotāju pakalpojumu pieprasījumiem, kas izdoti kopfonda programmas termiņa (PPT) laikā.

9)   Fiksētā sadale: pakalpojumu un resursu sadale visam PPT saskaņā ar katra dalībnieka izteikto plānu pirms PPT sākuma datuma.

10)   GOVSATCOM pakalpojumi jeb pakalpojumi: GOVSATCOM pakalpojumu portfelī iekļautie pakalpojumi.

11)   GOVSATCOM centra pakalpojumi: GOVSATCOM centra sniegtie pakalpojumi GOVSATCOM sistēmas darbības atbalstam. GOVSATCOM centra pakalpojumi, kas atbalsta, piemēram, GOVSATCOM pakalpojumu atlasi, rezervēšanu, izveidi, sniegšanu, resursu sadali un atsvabināšanu utt., un kas nav iekļauti GOVSATCOM pakalpojumu portfelī.

12)   GOVSATCOM sistēma: sistēma, kurā ietilpst GOVSATCOM centrs(-i), GOVSATCOM drošības uzraudzības infrastruktūra, saskarnes starp GOVSATCOM centru(-iem) un kompetentajām GOVSATCOM iestādēm, saskarnes starp GOVSATCOM centru(-iem) un resursu nodrošinātājiem, kā arī jebkura cita ES īpašumā esoša infrastruktūra, kas vajadzīga, lai nodrošinātu satelīta jaudas un pakalpojumus, kurus apvieno un koplieto resursu nodrošinātāji un kuri darīti pieejami GOVSATCOM lietotājiem.

13)   Dalībnieka konts: dalībnieka konts, kurā tas tur savus žetonus.

14)   Dalībnieka daļa: kopfonda resursu daļa, kas atbilst GOVSATCOM dalībniekam. Daļa ir izteikta žetonos.

15)   Kopfonda programmas termiņš (PPT): noteikts laikposms, par kuru starp Komisiju un resursu nodrošinātājiem ir noslēgti līgumi vai vienošanās par to resursu iekļaušanu Savienības kopfondā.

16)   Pārdalīšana: pakalpojuma atmešana, pārtraukšana vai pazemināšana, lai atrisinātu konfliktu.

17)   Resurss: satelītsakaru jauda, pakalpojums, aktīvs, lietotāju aprīkojums, ko izmanto pakalpojumu portfeļa īstenošanas aktos [atsauce] identificēto pakalpojumu sniegšanai un ko GOVSATCOM dalībniekiem sadala pakalpojumu veidā.

18)   Resursu nodrošinātājs: subjekts, kas minēts Regulas (ES) 2021/696 64. pantā, nodrošina resursus Savienības kopfondam, izmantojot līgumus vai vienošanās ar Savienību, un kam pieder un/vai kas ekspluatē kosmosa sistēmas un ar tām saistīto zemes segmentu un tīklus.

19)   Resursu pieprasījums: GOVSATCOM centra pieprasījums resursu nodrošinātājam ar mērķi sadalīt/atsvabināt apvienotos resursus.

20)   Pakalpojuma pieprasījums: CGA pieprasījums GOVSATCOM centram ar mērķi apstiprināt resursu pieejamību un veikt to sadali pakalpojuma sniegšanai.

21)   Žetons: GOVSATCOM pakalpojumu apmaksai (kompensācijai) izmantotā vienība.

3. pants

Savienības kopfonds

1.   GOVSATCOM pakalpojumus dara pieejamus dalībniekiem, iekļaujot resursu nodrošinātāju resursus kopfondā.

2.   Kopfonda resursus dara pieejamus, izmantojot līgumus vai vienošanās, kas noslēgti starp Komisiju un resursu nodrošinātājiem viena kopfonda programmas termiņa (PPT) laikā attiecībā uz katru kopfonda daļu.

3.   Kopfonds sastāv no četrām (4) daļām:

| a) | fiksētās sadales daļa, kas ietver resursus fiksētās sadales pakalpojumu sniegšanai dalībniekiem saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

a)

fiksētās sadales daļa, kas ietver resursus fiksētās sadales pakalpojumu sniegšanai dalībniekiem saskaņā ar 6. pantu;

| b) | dinamiskās sadales priekšapmaksas daļa, kas ietver resursus tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri pieprasīti, izmantojot priekšapmaksas dinamiskās sadales mehānismu saskaņā ar 7. un 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

dinamiskās sadales priekšapmaksas daļa, kas ietver resursus tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri pieprasīti, izmantojot priekšapmaksas dinamiskās sadales mehānismu saskaņā ar 7. un 8. pantu;

| c) | dinamiskās sadales pēc pieprasījuma daļa, kas ietver resursus tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri pieprasīti, izmantojot pieprasījuma dinamiskās sadales mehānismu saskaņā ar 7. un 8. pantu; |
| --- | --- |

c)

dinamiskās sadales pēc pieprasījuma daļa, kas ietver resursus tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri pieprasīti, izmantojot pieprasījuma dinamiskās sadales mehānismu saskaņā ar 7. un 8. pantu;

| d) | krīzes rezerves daļa, kas ietver resursus pakalpojumu sniegšanai dinamisku augstas prioritātes pieprasījumu gadījumā, ja citu kopfonda daļu resursi nav pietiekami, saskaņā ar 7. pantu. |
| --- | --- |

d)

krīzes rezerves daļa, kas ietver resursus pakalpojumu sniegšanai dinamisku augstas prioritātes pieprasījumu gadījumā, ja citu kopfonda daļu resursi nav pietiekami, saskaņā ar 7. pantu.

4.   Vēlākais 30 nedēļas pirms PPT sākuma datuma Komisija paziņo dalībniekiem to daļas, pieejamos pakalpojumus un saistītos atribūtus nākamajam PPT, kā arī to vērtību žetonos.

5.   Pirmais PPT sākas, kad sāk darboties GOVSATCOM centrs, un tas ilgst divus gadus. Kad PPT beidzas, uz tādu pašu periodu sākas nākamais PPT.

4. pants

GOVSATCOM
  pakalpojumu kompensācija, žetoni un konti

1.   GOVSATCOM pakalpojumus starp lietotājiem koplieto un piešķir prioritāti kompensācijas veidā, izmantojot žetonus.

2.   Pakalpojuma kompensācijas pamatvērtība ir to kompensāciju summa, kuras iedala resursu nodrošinātājiem, lai darītu pieejamus pakalpojuma sniegšanai nepieciešamos resursus ar noteiktiem atribūtiem un ilgumu, kas norādīts attiecīgajā pakalpojuma pieprasījumā. Pakalpojuma kompensācijas vērtība ir a) 80 % no tā kompensācijas pamatvērtības zemas prioritātes pieprasījumu gadījumā, b) 100 % no tā kompensācijas pamatvērtības vidējas prioritātes pieprasījumu gadījumā, c) 130 % no kompensācijas pamatvērtības augstas prioritātes pieprasījumu gadījumā.

3.   Katram dalībniekam ir dalībnieka konts, kurā tas tur savus žetonus. Katrs dalībnieka konts iedalīts divās daļās: a) priekšapmaksas un b) apmaksas pēc pieprasījuma daļa, ko izmanto, lai kompensētu pakalpojumus, kas pieprasīti, attiecīgi izmantojot dinamiskās sadales priekšapmaksas vai apmaksas pēc pieprasījuma mehānismus.

Dalībnieka žetonu sadalīšanu katrā konta daļā dalībnieks nosaka pirms 6. pantā minētā PPT sākuma datuma, un žetonus PPT laikā nepārnes no vienas daļas uz otru.

Atlikušos žetonus konta priekšapmaksas daļā dzēš PPT beigās saskaņā ar 6. punktu.

GOVSATCOM centrs uztur dalībnieku kontus.

4.   PPT laikā dalībnieks var izmantot euro, lai ar Komisijas starpniecību iegādātos papildu žetonus saskaņā ar šim PPT noteikto žetonu pārrēķina attiecību pret euro.

Komisija informē GOVSATCOM centru, un papildu žetonus pievieno attiecīgā dalībnieka konta apmaksas pēc pieprasījuma daļai.

5.   Dalībnieks var ziedot žetonus no sava konta citam dalībniekam.

Žetonu pārvedumu no viena dalībnieka konta uz citu GOVSATCOM centram pieprasa no ziedojošā dalībnieka CGA, un ziedojumu pieņem saņēmēja dalībnieka CGA.

Žetonus pārved no tās pašas ziedojošā dalībnieka konta daļas (priekšapmaksas vai apmaksas pēc pieprasījuma daļas) uz to pašu saņēmēja dalībnieka konta daļu.

Dalībnieks var ziedot žetonus no savas daļas fiksētajai pakalpojumu sadalei saskaņā ar 6. pantu citam dalībniekam, par to informējot Komisiju.

6.   Žetonu skaits, kas pieejami katram dalībniekam tā konta priekšapmaksas daļā, tiek dzēsts PPT beigās, un žetonu skaits visu dalībnieku kontu priekšapmaksas daļā ir nulle.

7.   Katrs resursu nodrošinātājs saņem kompensāciju euro par katru veiksmīgi sniegto pakalpojumu, izmantojot savus resursus, saskaņā ar tā vienošanos vai līgumu ar Komisiju.

5. pants

Dalībnieku daļa

1.   Komisija nosaka kopējo žetonu skaitu, kas jāizdala nākamajam PPT saskaņā ar pieejamo budžetu un 3. panta 2. punktā minēto līgumu un vienošanos nosacījumiem. Šos žetonus dara pieejamus GOVSATCOM dalībniekiem saskaņā ar 2.–5. punktā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Kopējo žetonu skaitu sadala trīs daļās:

| a) | dalībvalstu kopējā daļa, kas noteikta 75 % apmērā no kopējā žetonu skaita; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu kopējā daļa, kas noteikta 75 % apmērā no kopējā žetonu skaita;

| b) | krīzes rezerve, kas noteikta 10 % apmērā no kopējā žetonu skaita; |
| --- | --- |

b)

krīzes rezerve, kas noteikta 10 % apmērā no kopējā žetonu skaita;

| c) | ES iestāžu kopējā daļa, kas noteikta 15 % apmērā no kopējā žetonu skaita |
| --- | --- |

c)

ES iestāžu kopējā daļa, kas noteikta 15 % apmērā no kopējā žetonu skaita

3.   Dalībvalstu kopējo daļu sīkāk sadala dalībvalstu daļās. Katra dalībvalsts saņem procentuālo daļu (žetonos) no dalībvalstu kopējās daļas proporcionāli tās balsu skaitam Padomē. Katras dalībvalsts saņemto žetonu skaits ir attiecīgās dalībvalsts dalībnieka daļa nākamajā PPT.

Ja dalībvalsts nav norādījusi savu kompetento GOVSATCOM iestādi vismaz 32 nedēļas pirms PPT sākuma datuma, tās žetonus sadala starp dalībvalstīm, kuras ir norādījušas savu CGA, proporcionāli to daļai.

4.   ES iestāžu kopējo daļu sīkāk sadala ES iestāžu daļās. Katra ES iestāde saņem procentuālo daļu (žetonos) no ES iestāžu kopējās daļas saskaņā ar ES iestāžu sadalīšanas plānu, kas Komisijai jānosaka katram PPT. Katras ES iestādes saņemto žetonu skaits ir attiecīgās ES iestādes dalībnieka daļa nākamajā PPT.

Ja ES iestāde nav norādījusi savu kompetento GOVSATCOM iestādi vismaz 32 nedēļas pirms PPT sākuma datuma, tās žetonus sadala starp ES iestādēm, kuras ir norādījušas savu CGA, proporcionāli to daļai ES iestāžu kopīgošanas plānā.

5.   Katra dalībnieka daļas žetonus jaunam PPT pievieno žetoniem, kas iepriekšējā PPT beigās varētu būt atstāti attiecīgā dalībnieka konta apmaksas pēc pieprasījuma daļā. Pirms šās papildināšanas atlikušos žetonus dalībnieka konta apmaksas pēc pieprasījuma daļā konvertē jaunā PPT žetonos saskaņā ar žetonu pārrēķina attiecību pret euro jaunajam PPT.

6. pants

Resursi fiksētajai pakalpojumu sadalei

1.   Katrs dalībnieks izvēlas tam iedalāmos pakalpojumus, izmantojot fiksēto sadali. Izvēlēto pakalpojumu kopējā vērtība nepārsniedz tā konta žetonu skaitu.

Pamatojoties uz to, dalībnieki sagatavo plānu, kurā ietver:

| a) | pakalpojumu pieprasījumus izvēlētajiem pakalpojumiem un |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu pieprasījumus izvēlētajiem pakalpojumiem un

| b) | dalībnieka atlikušo žetonu sadalīšanu konta priekšapmaksas un apmaksas pēc pieprasījuma daļā. |
| --- | --- |

b)

dalībnieka atlikušo žetonu sadalīšanu konta priekšapmaksas un apmaksas pēc pieprasījuma daļā.

Dalībnieks plānu nosūta GOVSATCOM centram vēlākais 20 nedēļas pirms PPT sākuma datuma.

2.   Saņemot 1. punktā minētos plānus, GOVSATCOM centrs apkopo pieprasīto pakalpojumu sniegšanai vajadzīgos resursus un paziņo tos Komisijai vēlākais 18 nedēļas pirms PPT sākuma datuma.

Komisija slēdz attiecīgus līgumus vai vienošanās ar resursu nodrošinātājiem par resursiem, kas vajadzīgi fiksētajai pakalpojumu sadalei.

Komisija GOVSATCOM centram paziņo līgumus un vienošanās ar resursu nodrošinātājiem vēlākais 10 nedēļas pirms PPT sākuma datuma.

GOVSATCOM centrs novērtē, vai ir pieejami resursi, kas vajadzīgi pakalpojumu fiksētajai sadalei, un, ja dažus no pieprasītajiem pakalpojumiem nevar sniegt, jo trūkst pietiekamu resursu no resursu nodrošinātājiem, vai kāda cita iemesla dēļ, GOVSATCOM centrs atmet attiecīgo pakalpojuma pieprasījumu saskaņā ar 11. panta 4. punktu.

Žetonus, kas saistīti ar atmesto pakalpojumu, turpina izmantot skartā dalībnieka konta dinamiskajās daļās.

3.   GOVSATCOM centrs ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms PPT sākuma datuma informē dalībniekus par pakalpojumiem, kas tiem būs pieejami, izmantojot fiksēto sadali un saskaņā ar katra dalībnieka plānu.

Katra dalībnieka žetonu skaitu samazina par to pakalpojumu kopējo vērtību, kas šim dalībniekam darīti pieejami, izmantojot fiksētās sadales mehānismu, un katram dalībniekam tiek paziņots dalībnieka kontā atlikušo žetonu skaits.

4.   Pēc pakalpojumu fiksētās sadales līgumu vai vienošanās noslēgšanas un to stāšanās spēkā attiecīgos resursus iekļauj attiecīgajā kopfonda daļā.

7. pants

Resursi dinamiskajai pakalpojumu sadalei un krīzes pārvarēšanas daļai

1.   Atlikušo žetonu skaitu dalībnieka kontā dalībnieks var izmantot, lai izdotu pakalpojumu pieprasījumus dinamiskajai pakalpojumu sadalei. Katrs dalībnieks nosaka savu atlikušo žetonu sadalījumu sava konta priekšapmaksas un apmaksas pēc pieprasījuma daļā vēlākais 4 nedēļas pirms PPT sākuma datuma un informē GOVSATCOM centru.

2.   Līgumos vai vienošanās ar nodrošinātājiem, kas minēti 3. panta 2. punktā, iekļauj resursus Savienības kopfondā, kas ir jādara pieejami, izmantojot dinamiskās sadales priekšapmaksas mehānismu PPT laikā.

3.   Šīs regulas 3. panta 2. punktā minētajos līgumos vai vienošanās ar nodrošinātājiem kopfondā iekļauj arī resursus, kas ir rezervēti krīzes gadījumam (“krīzes rezerve”). Šādu resursu izmantošana tiek rezervēta augstas prioritātes pieprasījumiem saskaņā ar 9. pantu, attiecībā uz kuriem citās kopfonda daļās nav atrasti savietojami un pieejami resursi.

4.   Pēc līgumu vai vienošanos noslēgšanas par pakalpojumu dinamisko sadali un ievērojot 7. punkta noteikumus, attiecīgos resursus iekļauj attiecīgajās kopfonda daļās. Šo līgumu vai vienošanos kopējā vērtība nepārsniedz kopējo žetonu skaitu, kas pieejami krīzes rezervei un priekšapmaksas dinamiskajai pakalpojumu sadalei PPT laikā.

5.   Izvēloties resursus, kurus iekļauj kopfondā priekšapmaksas dinamiskajai sadalei un krīzes rezervei, Komisija ņem vērā pakalpojumus, ko dalībnieki pieprasījuši fiksētajai sadalei.

6.   Komisija slēdz līgumus vai vienošanās ar resursu nodrošinātājiem par resursu iekļaušanu kopfonda dinamiskās sadales pēc pieprasījuma daļā, izmantojot dinamiskās sadales apmaksas pēc pieprasījuma mehānismu. Šādus līgumus vai vienošanās var noslēgt arī PPT laikā.

7.   Pēc 2. un 3. punktā minēto līgumu vai vienošanos noslēgšanas resursus iekļauj Savienības kopfonda dinamiskās sadales priekšapmaksas daļā, dinamiskās sadales pēc pieprasījuma daļā un krīzes rezerves daļā, kad stājas spēkā attiecīgais līgums vai vienošanās starp Komisiju un attiecīgo resursu nodrošinātāju.

8.   Pēc attiecīgā līguma vai nolīguma izbeigšanas resursus izslēdz no Savienības kopfonda.

8. pants

Dinamiskās sadales pakalpojumu aktivizēšana

1.   PPT laikā katra CGA var pieprasīt pakalpojumus, izmantojot dinamiskās sadales mehānismu.

2.   Pakalpojumu dinamisko sadali veic, izdodot pakalpojumu pieprasījumus saskaņā ar 9. un 10. pantu. Pakalpojumu pieprasīšanu dinamiskajai pakalpojumu sadalei veic, izmantojot vai nu priekšapmaksas pakalpojuma pieprasījumu, vai apmaksas pēc pieprasījuma pakalpojuma pieprasījumu.

3.   Katra CGA nosaka proporciju starp žetonu priekšapmaksas un apmaksas pēc pieprasījuma daļām, kas iedalītas dinamiskās sadales pakalpojumiem pirms katra PPT sākuma.

4.   Pakalpojumu pieprasījumus dalībnieka CGA iesniedz GOVSATCOM centram.

9. pants

Pakalpojumu pieprasījumi

1.   Katrs dalībnieks nosaka savu lietotāju būtiskumu, pamatojoties uz skalu, kas ir no 0 līdz 2.

2.   Katram lietotājam būtu jānosaka sava pieprasījuma kritiskums (3), pamatojoties uz skalu, kas ir no 0 līdz 2, un par to attiecīgi jāinformē CGA.

3.   Pakalpojuma pieprasījuma prioritāti nosaka, pamatojoties uz lietotāja būtiskumu un pieprasījuma kritiskumu. Prioritātes punktu skaitu nosaka, pamatojoties uz būtiskuma un kritiskuma reizinājumu saskaņā ar pielikumā doto noteikumu.

4.   Katrā pakalpojuma pieprasījumā, ko CGA iesniedz GOVSATCOM centram, iekļauj 3. punktā minēto prioritātes punktu skaitu. Prioritātes punktu diapazons ir no nulles (0) līdz četriem (4) un iezīmē trīs prioritātes līmeņus: i) zema prioritāte, prioritātes punktu skaits vienāds ar nulli, ii) vidēja prioritāte, prioritātes punktu skaits lielāks par nulli un mazāks par četriem, iii) augsta prioritāte, punktu skaits vienāds ar četriem.

Katrā dinamiskās pakalpojumu sadales pieprasījumā norāda apakškategoriju, kurai tas pieder: i) priekšapmaksa vai ii) apmaksa pēc pieprasījuma.

Pakalpojuma pieprasījumā iekļauj arī attiecīgā dalībnieka identifikatoru.

5.   Koplietošanas un prioritāšu noteikšanas procedūru un noteikumus GOVSATCOM lietotājiem, kurus pilnvarojis viens un tas pats dalībnieks, nosaka šis dalībnieks, un tos īsteno tā CGA.

6.   Augstas prioritātes pakalpojumu pieprasījumos iekļauj iespēju tos saglabāt 30 dienas. Augstas prioritātes pakalpojumu pieprasījumu apstrāde ar aktivizēto saglabāšanas iespēju notiek saskaņā ar 10. panta noteikumiem. Kamēr pakalpojuma pieprasījumam vēl nav iedalīti resursi un ir aktivizēta saglabāšanas iespēja, GOVSATCOM centrs regulāri veic pakalpojuma pieprasījuma savietošanu ar pieejamajiem rezerves resursiem. Ja kopfondā tiek atrasti jauni atbilstoši resursi, GOVSATCOM centrs atjaunina pakalpojuma priekšlikumu un ar attiecīgās CGA starpniecību nosūta to lietotājam.

7.   CGA var pieprasīt dinamiski iedalīta pakalpojuma anulēšanu, iesniedzot pakalpojuma anulēšanas pieprasījumu GOVSATCOM centram. Pakalpojuma anulēšanas pieprasījuma apstrādi veic saskaņā ar 10. panta 5. punktu.

10. pants

Pakalpojuma pieprasījuma apstrāde

1.   Saņemot pakalpojuma pieprasījumu, GOVSATCOM centrs novērtē tā derīgumu un pilnīgumu saskaņā ar 9. pantu un Īstenošanas lēmumu (ES) 2023/1054 GOVSATCOM centrs noraida nederīgus vai nepilnīgus pieprasījumus, un par to informē iesniedzēju.

2.   
  GOVSATCOM centrs veic pakalpojuma pieprasījuma savietošanu ar kopfonda resursiem. Dinamiskās sadales priekšapmaksas pakalpojumu pieprasījumu savietošanu veic ar kopfonda dinamiskās sadales priekšapmaksas daļas resursiem. Dinamiskās sadales pēc pieprasījuma pieprasījumu savietošanu veic ar kopfonda dinamiskās sadales pēc pieprasījuma daļas resursiem, un resursu nodrošinātāji apstiprina resursu pieejamību no pakalpojuma aktivizācijas datuma līdz pakalpojuma deaktivizācijas datumam. Atkarībā no savietošanas rezultātiem identificē šādus gadījumus:

| a) | kopfondā neatrod atbilstošus resursus, pakalpojuma pieprasījumu noraida un informē iesniedzēju; |
| --- | --- |

a)

kopfondā neatrod atbilstošus resursus, pakalpojuma pieprasījumu noraida un informē iesniedzēju;

| b) | savietojami un pieejami resursi kopfondā ir atrodami, pieejamās pakalpojumu iespējas, tostarp to attiecīgās kompensācijas vērtības žetonos, GOVSATCOM centra pakalpojuma priekšlikuma veidā ar CGA starpniecību nosūta lietotājam ranžēšanai; |
| --- | --- |

b)

savietojami un pieejami resursi kopfondā ir atrodami, pieejamās pakalpojumu iespējas, tostarp to attiecīgās kompensācijas vērtības žetonos, GOVSATCOM centra pakalpojuma priekšlikuma veidā ar CGA starpniecību nosūta lietotājam ranžēšanai;

| c) | visi kopfonda savietojamie resursi tiek iedalīti iepriekšējam(-iem) pakalpojumu pieprasījumam(-iem). Ja pakalpojuma pieprasījuma prioritāte ir zema vai vidēja, pakalpojuma pieprasījumu atmet un informē iesniedzēju. Ja pakalpojuma pieprasījuma prioritāte ir augsta, konfliktu risināšanas mehānisms tiek aktivizēts saskaņā ar 11. pantu. Ja konfliktu risināšanas mehānisms atrod savietojamus resursus, iesniedzējam paziņo saskaņā ar b) apakšpunktu; ja kopfondā neatrod savietojamus resursus, pakalpojuma pieprasījumu atmet un informē iesniedzēju. |
| --- | --- |

c)

visi kopfonda savietojamie resursi tiek iedalīti iepriekšējam(-iem) pakalpojumu pieprasījumam(-iem). Ja pakalpojuma pieprasījuma prioritāte ir zema vai vidēja, pakalpojuma pieprasījumu atmet un informē iesniedzēju. Ja pakalpojuma pieprasījuma prioritāte ir augsta, konfliktu risināšanas mehānisms tiek aktivizēts saskaņā ar 11. pantu. Ja konfliktu risināšanas mehānisms atrod savietojamus resursus, iesniedzējam paziņo saskaņā ar b) apakšpunktu; ja kopfondā neatrod savietojamus resursus, pakalpojuma pieprasījumu atmet un informē iesniedzēju.

3.   Lietotājs ranžē priekšlikumā iekļautās pakalpojumu iespējas vēlamības secībā un iesniedz tās GOVSATCOM centram, izmantojot attiecīgo CGA, attiecīgo resursu iedalei.

Nederīgas izvēles gadījumā pakalpojuma pieprasījumu noraida un informē iesniedzēju.

4.   Ja dalībnieka konta priekšapmaksas vai apmaksas pēc pieprasījuma daļā ir pieejami pietiekami žetoni saskaņā ar dinamiskā pakalpojuma pieprasījuma apakškategoriju, GOVSATCOM centrs izdod resursu pieprasījumu tādu resursu nodrošinātājam, kas ir pakalpojuma priekšlikuma visaugstāk ierindotā pakalpojuma iespēja, saskaņā ar CGA sniegto ranžējumu.

Ja resursu nodrošinātājs noraida resursu pieprasījumu, GOVSATCOM centrs izdod resursu pieprasījumu nākamās vēlamās pakalpojuma iespējas resursu nodrošinātājam. Resursu pieprasījumu izdošana turpinās līdz brīdim, kad resursu nodrošinātājs apstiprina, ka pieprasītie resursi ir pieejami sadalei, vai līdz brīdim, kad resursu nodrošinātāji noraida visus resursu pieprasījumus. Ja resursu nodrošinātājs ir apstiprinājis, ka resurss ir pieejams, GOVSATCOM centrs iedala resursus un atskaita pakalpojuma vērtību no attiecīgā dalībnieka konta žetoniem. Ja resursu nodrošinātāji noraida visus resursu pieprasījumus, pakalpojuma pieprasījums tiek atmests. Abos gadījumos GOVSATCOM centrs paziņo iesniedzējam pakalpojuma pieprasījuma statusu.

5.   GOVSATCOM centrs pēc tam, kad ir saņēmis no CGA pakalpojuma anulēšanas pieprasījumu, atsvabina pakalpojuma sniegšanai iedalītos resursus un dara tos pieejamus kopfondam. Dalībnieks var saņemt atpakaļ žetonus, kas izmantoti resursu kompensācijai, saskaņā ar noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās ar resursu nodrošinātāju.

11. pants

Konfliktu izšķiršana

1.   GOVSATCOM centrs aktivizē konfliktu izšķiršanu, lai atrisinātu konfliktus starp pieprasījumiem ar dažādiem prioritātes punktiem, kā minēts 9. panta 2. punktā.

2.   Ja augstas prioritātes pakalpojuma pieprasījums konfliktē ar vienu vai vairākiem zemas prioritātes pakalpojumu pieprasījumiem un ar nosacījumu, ka zemas prioritātes pakalpojumu pieprasījumu pārdalīšana atbrīvos pietiekamus resursus, kas atbilst augstas prioritātes pakalpojuma pieprasījumam, attiecīgos zemas prioritātes pakalpojumu pieprasījumus atzīmē pārdalīšanai un attiecīgās pakalpojuma iespējas iekļauj pakalpojuma priekšlikumā.

Atkarībā no pakalpojuma iespēju ranžējuma un žetonu pieejamības atmetattiecīgo(-os) zemas prioritātes pakalpojuma pieprasījumu(-us) un pārdala attiecīgo(-os) aktīvo(-os) pakalpojumu(-us).

CGA, kuras(-u) pakalpojums(-i) tiks pārdalīts(-i), tiek informēta(-as) par pārdalīšanu iespējami drīz pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par pārdalīšanu. Pārdalītā pakalpojuma vērtību par laiku, kurā pakalpojums nebūs pieejams pārdalīšanas dēļ, atdod atpakaļ attiecīgajā dalībnieka kontā un paziņo dalībniekam.

3.   Ja, piemērojot 2. punktā minēto procedūru, netiek atrasti savietojami resursi, GOVSATCOM centrs veic augstas prioritātes pakalpojuma pieprasījuma savietošanu ar kopfonda krīzes rezerves resursiem. Ja tiek atrasti savietojami un pieejamie resursi, pakalpojuma priekšlikumā iekļauj attiecīgās pakalpojumu iespējas.

4.   Ja resursu nodrošinātāji nenodrošina pietiekamus resursus 6. pantā minēto pieprasīto pakalpojumu sniegšanai, konfliktu risināšanas mehānisma pamatā ir pakalpojumu pieprasījumu prioritātes.

Ja vienas un tās pašas prioritātes pakalpojumu pieprasījumi ir konfliktējoši, prioritāti piešķir pakalpojuma pieprasījumam, kas attiecīgā gadījumā ir tā pakalpojuma turpinājums, kurš pieprasījuma iesniedzējam dalībniekam jau sniegts iepriekšējā PPT beigās.

Ja vienas un tās pašas prioritātes pakalpojumu pieprasījumi ir konfliktējoši un neviens no tiem nav pieprasījuma iesniedzējam dalībniekam jau sniegtā pakalpojuma turpinājums, GOVSATCOM centrs salīdzina konfliktējošo pakalpojumu vērtības procentos no attiecīgā dalībnieka daļas un piešķir prioritāti pakalpojuma pieprasījumam, kas atbilst augstākajai procentuālajai daļai.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2023. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 170, 12.5.2021., 69. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1054 (2023. gada 30. maijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 piemērot attiecībā uz tādu valdības satelītsakaru pakalpojumu portfeli, kurus piedāvā saskaņā ar Savienības kosmosa programmu izveidotā sistēma (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 49.. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Komisija darīs pieejamus norādījumus par lietotāju būtiskuma un pakalpojumu pieprasījumu kritiskuma novērtējumu.

3

---

PIELIKUMS

Tabula

Prioritātes punktu skaits kā lietotāja būtiskuma un pakalpojuma pieprasījuma kritiskuma reizinājums

| | Lietotāja būtiskums |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 |
| Pakalpojuma pieprasījuma kritiskums | 0 | 0 (ZEMS) | 0 (ZEMS) | 0 (ZEMS) |
| 1 | 0 (ZEMS) | 1 (VIDĒJS) | 2 (VIDĒJS) |
| 2 | 0 (ZEMS) | 2 (VIDĒJS) | 4 (AUGSTS) |

Lietotāja būtiskums

0

1

2

Pakalpojuma pieprasījuma kritiskums

0

0 (ZEMS)

0 (ZEMS)

0 (ZEMS)

1

0 (ZEMS)

1 (VIDĒJS)

2 (VIDĒJS)

2

0 (ZEMS)

2 (VIDĒJS)

4 (AUGSTS)

---

Labojumi

| 31.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 141/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 141/67

---

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2023/992 (2023. gada 16. maijs), ar ko ieceļ 16 Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) valdes locekļus

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 135, 2023. gada 23. maijs
  )

Padomes Lēmum (ES) 2023/992 lasīt šādi:

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/992

(2023. gada 16. maijs),

ar ko ieceļ 16 Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) valdes locekļus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 79. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pants paredz, ka Padomei par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes (“valde”) locekļiem ir jāieceļ pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pants paredz, ka Padomei par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes (“valde”) locekļiem ir jāieceļ pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.

| (2) | Valdes locekļi ir jāieceļ amatā, pamatojoties uz viņu attiecīgo pieredzi un zināšanām ķimikāliju drošuma vai ķimikāliju reglamentācijas jomās un pamatojoties uz to, lai valdes locekļu vidū būtu speciālisti vispārējos, finanšu un juridiskos jautājumos. |
| --- | --- |

(2)

Valdes locekļi ir jāieceļ amatā, pamatojoties uz viņu attiecīgo pieredzi un zināšanām ķimikāliju drošuma vai ķimikāliju reglamentācijas jomās un pamatojoties uz to, lai valdes locekļu vidū būtu speciālisti vispārējos, finanšu un juridiskos jautājumos.

| (3) | Pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var vienreiz pagarināt. |
| --- | --- |

(3)

Pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var vienreiz pagarināt.

| (4) | Padome ar 2019. gada 27. maija (2) un 2021. gada 6. maija lēmumiem (3) iecēla attiecīgi 15 un 12 valdes locekļus. |
| --- | --- |

(4)

Padome ar 2019. gada 27. maija (2) un 2021. gada 6. maija lēmumiem (3) iecēla attiecīgi 15 un 12 valdes locekļus.

| (5) | Vācijas, Kipras, Lietuvas, Maltas, Rumānijas, Bulgārijas, Grieķijas, Polijas, Slovākijas, Portugāles, Latvijas, Igaunijas, Beļģijas, Dānijas, Īrijas un Francijas izvirzītie valdes locekļi tika iecelti amatā uz pilnvaru termiņu, kas beidzas 2027. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

(5)

Vācijas, Kipras, Lietuvas, Maltas, Rumānijas, Bulgārijas, Grieķijas, Polijas, Slovākijas, Portugāles, Latvijas, Igaunijas, Beļģijas, Dānijas, Īrijas un Francijas izvirzītie valdes locekļi tika iecelti amatā uz pilnvaru termiņu, kas beidzas 2027. gada 31. maijā.

| (6) | Padome ir saņēmusi kandidatūras no visām attiecīgajām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(6)

Padome ir saņēmusi kandidatūras no visām attiecīgajām dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Par valdes locekļiem uz otro pilnvaru termiņu no 2023. gada 1. jūnija līdz 2027. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas:

| — | Ingrid BORG kundze, Malta, |
| --- | --- |

—

Ingrid BORG kundze, Malta,

| — | Claudia-Sorina DUMITRU kundze, Rumānija, |
| --- | --- |

—

Claudia-Sorina DUMITRU kundze, Rumānija,

| — | Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU kundze, Kipra, |
| --- | --- |

—

Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU kundze, Kipra,

| — | Anna Katarzyna LEWANDOWSKA kundze, |
| --- | --- |

—

Anna Katarzyna LEWANDOWSKA kundze,

| — | Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ kundze, Lietuva, |
| --- | --- |

—

Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ kundze, Lietuva,

| — | Teodora VALKOVA kundze, Bulgārija, |
| --- | --- |

—

Teodora VALKOVA kundze, Bulgārija,

| — | Axel Otto VORWERK kungs, Vācija, |
| --- | --- |

—

Axel Otto VORWERK kungs, Vācija,

| — | Sofia ZISI kundze, Grieķija. |
| --- | --- |

—

Sofia ZISI kundze, Grieķija.

2. pants

Par valdes locekļiem uz pirmo pilnvaru termiņu no 2023. gada 1. jūnija līdz 2027. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, uzvārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

| — | Catheline Irène DANTINNE kundze, Beļģija, |
| --- | --- |

—

Catheline Irène DANTINNE kundze, Beļģija,

| — | Kristīne KAZEROVSKAS kundze, Latvija, |
| --- | --- |

—

Kristīne KAZEROVSKAS kundze, Latvija,

| — | Agnès LEFRANC kundze, Francija, |
| --- | --- |

—

Agnès LEFRANC kundze, Francija,

| — | Dília Maria LIMA JARDIM kundze, |
| --- | --- |

—

Dília Maria LIMA JARDIM kundze,

| — | Annemari LINNO kundze, Igaunija, |
| --- | --- |

—

Annemari LINNO kundze, Igaunija,

| — | Yvonne Marie MULLOOLY kundze, Īrija, |
| --- | --- |

—

Yvonne Marie MULLOOLY kundze, Īrija,

| — | Charlotta Amalia WALLENSTEIN kundze, Dānija, |
| --- | --- |

—

Charlotta Amalia WALLENSTEIN kundze, Dānija,

| — | Katarína ZGALINOVIČOVÁ kundze, Slovākija. |
| --- | --- |

—

Katarína ZGALINOVIČOVÁ kundze, Slovākija.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 16. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SVANTESSON

---

(1)  
  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (2019. gada 27. maijs), ar ko ieceļ 15 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus (OV C 185, 29.5.2019., 4. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (2021. gada 6. maijs), ar ko ieceļ divpadsmit Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus (OV C 185, 12.5.2021., 4. lpp.).

3

---