# Den Europæiske Unions L 141/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 141 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang31. maj 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 141

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang31. maj 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2023/1049 af 30. maj 2023 om ændring af bilag II og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af fiskeolie, pendimethalin, fårefedt og spirotetramat i eller på visse produkter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1050 af 30. maj 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 16 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2023/1051 af 22. maj 2023 om ændring af afgørelse (EU) 2019/1754 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser | 34 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2023/1052 af 22. maj 2023 om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det fælles udvalg, der er nedsat ved aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan, til vedtagelsen af det fælles udvalgs forretningsorden | 38 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1053 af 30. maj 2023 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/588 for så vidt angår operationelle krav for statslige tjenester, der leveres i henhold til EU-programmet for sikker konnektivitet og dets tjenesteportefølje | 44 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1054 af 30. maj 2023 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 for så vidt angår tjenesteporteføljen for de statslige satellitkommunikationstjenester, der udbydes af det system, der er etableret under Unionens rumprogram | 49 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 af 30. maj 2023 om regler for deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr med henblik på at varetage den funktion, der er omhandlet i artikel 66, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 | 57 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2023/1049 af 30. maj 2023 om ændring af bilag II og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af fiskeolie, pendimethalin, fårefedt og spirotetramat i eller på visse produkter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1050 af 30. maj 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

16

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2023/1051 af 22. maj 2023 om ændring af afgørelse (EU) 2019/1754 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser

34

*

Rådets afgørelse (EU) 2023/1052 af 22. maj 2023 om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det fælles udvalg, der er nedsat ved aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan, til vedtagelsen af det fælles udvalgs forretningsorden

38

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1053 af 30. maj 2023 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/588 for så vidt angår operationelle krav for statslige tjenester, der leveres i henhold til EU-programmet for sikker konnektivitet og dets tjenesteportefølje

44

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1054 af 30. maj 2023 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 for så vidt angår tjenesteporteføljen for de statslige satellitkommunikationstjenester, der udbydes af det system, der er etableret under Unionens rumprogram

49

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 af 30. maj 2023 om regler for deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr med henblik på at varetage den funktion, der er omhandlet i artikel 66, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696

57

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse (EU) 2023/992 af 16. maj 2023 om udnævnelse af 16 medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) ( EUT L 135 af 23.5.2023 ) | 67 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse (EU) 2023/992 af 16. maj 2023 om udnævnelse af 16 medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) ( EUT L 135 af 23.5.2023 )

( EUT L 135 af 23.5.2023 )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2023/1049

af 30. maj 2023

om ændring af bilag II og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af fiskeolie, pendimethalin, fårefedt og spirotetramat i eller på visse produkter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (1), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 14, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (»MRL'er«) af pendimethalin og spirotetramat. Fiskeolie og fårefedt er opført i bilag IV til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (»MRL'er«) af pendimethalin og spirotetramat. Fiskeolie og fårefedt er opført i bilag IV til nævnte forordning.

| (2) | For så vidt angår aktivstoffet pendimethalin er der indgivet en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005 om ændring af de gældende MRL'er for ærter (med bælg), bønner (med bælg) og porrer. For så vidt angår aktivstoffet spirotetramat er der indgivet en sådan ansøgning for urter og spiselige blomster. |
| --- | --- |

(2)

For så vidt angår aktivstoffet pendimethalin er der indgivet en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005 om ændring af de gældende MRL'er for ærter (med bælg), bønner (med bælg) og porrer. For så vidt angår aktivstoffet spirotetramat er der indgivet en sådan ansøgning for urter og spiselige blomster.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 396/2005 har de berørte medlemsstater vurderet ansøgningerne, og vurderingsrapporterne blev fremsendt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 396/2005 har de berørte medlemsstater vurderet ansøgningerne, og vurderingsrapporterne blev fremsendt til Kommissionen.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) har vurderet ansøgningerne og vurderingsrapporterne, idet den især undersøgte risiciene for forbrugerne og, hvor det var relevant, for dyr, og har afgivet begrundede udtalelser om de foreslåede MRL'er (2). Autoriteten har fremsendt udtalelserne til ansøgerne, Kommissionen og medlemsstaterne og har offentliggjort dem. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) har vurderet ansøgningerne og vurderingsrapporterne, idet den især undersøgte risiciene for forbrugerne og, hvor det var relevant, for dyr, og har afgivet begrundede udtalelser om de foreslåede MRL'er (2). Autoriteten har fremsendt udtalelserne til ansøgerne, Kommissionen og medlemsstaterne og har offentliggjort dem.

| (5) | For så vidt angår spirotetramat, i urter og spiselige blomster, andet, anbefalede autoriteten ikke en specifik MRL. Autoriteten bemærkede dog, at de ansvarlige for risikostyringen burde overveje at gennemføre MRL'en på 10 mg/kg for hele gruppen af urter og spiselige blomster, og at dette vil være sikkert for forbrugerne. Derfor bør MRL'en for spirotetramat i urter og spiselige blomster, andet, fastsættes til 10 mg/kg i overensstemmelse med Kommissionens relevante tekniske retningslinjer (3). |
| --- | --- |

(5)

For så vidt angår spirotetramat, i urter og spiselige blomster, andet, anbefalede autoriteten ikke en specifik MRL. Autoriteten bemærkede dog, at de ansvarlige for risikostyringen burde overveje at gennemføre MRL'en på 10 mg/kg for hele gruppen af urter og spiselige blomster, og at dette vil være sikkert for forbrugerne. Derfor bør MRL'en for spirotetramat i urter og spiselige blomster, andet, fastsættes til 10 mg/kg i overensstemmelse med Kommissionens relevante tekniske retningslinjer (3).

| (6) | For så vidt angår pendimethalin og spirotetramat, konkluderede autoriteten, at samtlige krav vedrørende dataindberetningens fuldkommenhed var opfyldt, og at de ændringer af MRL'erne, som ansøgerne havde anmodet om, var acceptable med hensyn til forbrugersikkerheden ud fra en vurdering af forbrugereksponeringen for 27 specifikke europæiske forbrugergrupper. I forbindelse med konklusionen tog autoriteten hensyn til de nyeste data om stoffernes toksikologiske egenskaber. Der kunne ikke påvises nogen risiko for, at det acceptable daglige indtag eller den akutte referencedosis overskrides, hverken ved langvarig eksponering for disse stoffer gennem forbrug af alle fødevareprodukter, der kan indeholde dem, eller ved kortvarig eksponering gennem et højt forbrug af de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(6)

For så vidt angår pendimethalin og spirotetramat, konkluderede autoriteten, at samtlige krav vedrørende dataindberetningens fuldkommenhed var opfyldt, og at de ændringer af MRL'erne, som ansøgerne havde anmodet om, var acceptable med hensyn til forbrugersikkerheden ud fra en vurdering af forbrugereksponeringen for 27 specifikke europæiske forbrugergrupper. I forbindelse med konklusionen tog autoriteten hensyn til de nyeste data om stoffernes toksikologiske egenskaber. Der kunne ikke påvises nogen risiko for, at det acceptable daglige indtag eller den akutte referencedosis overskrides, hverken ved langvarig eksponering for disse stoffer gennem forbrug af alle fødevareprodukter, der kan indeholde dem, eller ved kortvarig eksponering gennem et højt forbrug af de pågældende produkter.

| (7) | På baggrund af autoritetens begrundede udtalelser og under hensyntagen til de relevante faktorer, der er anført i artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 396/2005, bør det konkluderes, at de foreslåede ændringer af MRL'erne opfylder kravene i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af autoritetens begrundede udtalelser og under hensyntagen til de relevante faktorer, der er anført i artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 396/2005, bør det konkluderes, at de foreslåede ændringer af MRL'erne opfylder kravene i nævnte artikel.

| (8) | Fiskeolie og fårefedt blev midlertidigt opført i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005, indtil vurderingen i henhold til enten Rådets direktiv 91/414/EØF (4) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (5) er afsluttet, og indtil vurderingen af MRL'erne på disse aktivstoffer i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005 er afsluttet. I forbindelse med ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af disse aktivstoffer i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1107/2009 har autoriteten udstedt konklusioner vedrørende peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved fiskeolie og fårefedt (6). På grundlag af disse konklusioner kræves der ingen MRL'er for fiskeolie og fårefedt. De pågældende stoffer bør derfor forblive i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

Fiskeolie og fårefedt blev midlertidigt opført i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005, indtil vurderingen i henhold til enten Rådets direktiv 91/414/EØF (4) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (5) er afsluttet, og indtil vurderingen af MRL'erne på disse aktivstoffer i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005 er afsluttet. I forbindelse med ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af disse aktivstoffer i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1107/2009 har autoriteten udstedt konklusioner vedrørende peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved fiskeolie og fårefedt (6). På grundlag af disse konklusioner kræves der ingen MRL'er for fiskeolie og fårefedt. De pågældende stoffer bør derfor forblive i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005.

| (9) | Forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II og IV til forordning (EF) nr. 396/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Begrundet udtalelse — Modification of the existing maximum residue levels for pendimethalin in peas (with pods), beans (with pods) and leeks. EFSA Journal 2023;21(3):7663.

2

EFSA Journal

Begrundet udtalelse — Modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers. EFSA Journal 2022;20(12):7668.

EFSA Journal

(3)  Kommissionens tekniske retningslinjer — Data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin (SANTE/2019/12752).

3

(4)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

5

(6)  Konklusioner — Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fish oil. EFSA Journal 2022;20(1):7079.

6

EFSA Journal

Konklusioner — Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat. EFSA Journal 2022;20(1):7073.

EFSA Journal

---

BILAG

I bilag II og IV til forordning (EF) nr. 396/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag II affattes kolonnerne vedrørende pendimethalin og spirotetramat således:

  »
  Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)









  Kodenummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som MRL'erne gælder for (1) | Pendimethalin (F) | Spirotetramat og spirotetramat-enol (summen heraf), udtrykt som spirotetramat (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER | 0,05  (*1) | |
| 0110000 | Citrusfrugter | | 0,5 |
| 0110010 | Grapefrugter | | |
| 0110020 | Appelsiner | | |
| 0110030 | Citroner | | |
| 0110040 | Limefrugter | | |
| 0110050 | Mandariner | | |
| 0110990 | Andet (2) | | |
| 0120000 | Trænødder | | 0,5 |
| 0120010 | Mandler | | |
| 0120020 | Paranødder | | |
| 0120030 | Cashewnødder | | |
| 0120040 | Kastanjer | | |
| 0120050 | Kokosnødder | | |
| 0120060 | Hasselnødder | | |
| 0120070 | Macadamia | | |
| 0120080 | Pekannødder | | |
| 0120090 | Pinjekerner | | |
| 0120100 | Pistacienødder | | |
| 0120110 | Valnødder | | |
| 0120990 | Andet (2) | | |
| 0130000 | Kernefrugter | | 0,7 |
| 0130010 | Æbler | | |
| 0130020 | Pærer | | |
| 0130030 | Kvæder | | |
| 0130040 | Mispel | | |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | | |
| 0130990 | Andet (2) | | |
| 0140000 | Stenfrugter | | 3 |
| 0140010 | Abrikoser | | |
| 0140020 | Kirsebær (søde) | | |
| 0140030 | Ferskner | | |
| 0140040 | Blommer | | |
| 0140990 | Andet (2) | | |
| 0150000 | Bær og små frugter | | |
| 0151000 | a) | Druer |

1)

I bilag II affattes kolonnerne vedrørende pendimethalin og spirotetramat således:

»
  Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Kodenummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som MRL'erne gælder for (1)

Pendimethalin (F)

Spirotetramat og spirotetramat-enol (summen heraf), udtrykt som spirotetramat (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER

0,05  (*1)

0110000

Citrusfrugter

0,5

0110010

Grapefrugter

0110020

Appelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrugter

0110050

Mandariner

0110990

Andet (2)

0120000

Trænødder

0,5

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashewnødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnødder

0120060

Hasselnødder

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacienødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet (2)

0130000

Kernefrugter

0,7

0130010

Æbler

0130020

Pærer

0130030

Kvæder

0130040

Mispel

0130050

Japanmispel/loquat

0130990

Andet (2)

0140000

Stenfrugter

3

0140010

Abrikoser

0140020

Kirsebær (søde)

0140030

Ferskner

0140040

Blommer

0140990

Andet (2)

0150000

Bær og små frugter

0151000

a)

Druer

2

0151010

Spisedruer

0151020

Druer til vinfremstilling

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

Jordbær

0,3

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter

0,02  (*1)

0153010

Brombær

0153020

Korbær

0153030

Hindbær (gule og røde)

0153990

Andet (2)

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær

1,5

0154010

Blåbær

0154020

Tranebær

0154030

Solbær og ribs (hvide, røde og sorte)

0154040

Stikkelsbær (gule, grønne og røde)

0154050

Hyben

0154060

Morbær (hvide og sorte)

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

0154080

Hyldebær

0154990

Andet (2)

0160000

Diverse frugter med:

0161000

| a) | spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

spiselig skræl

0161010

Dadler

0,02  (*1)

0161020

Figner

0,02  (*1)

0161030

Spiseoliven

1,5

0161040

Kumquat

0,02  (*1)

0161050

Stjernefrugter/karamboler

0,02  (*1)

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

0,4

0161070

Jambolanablommer/jambolan

0,02  (*1)

0161990

Andet (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

ikke spiselig skræl, små

0162010

Kiwifrugter (gule, grønne og røde)

3

0162020

Litchi/litchiblommer

15

0162030

Passionsfrugter/vandcitron

0,02  (*1)

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

0,02  (*1)

0162050

Stjerneæbler

0,02  (*1)

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

0,02  (*1)

0162990

Andet (2)

0,02  (*1)

0163000

| c) | ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

ikke spiselig skræl, store

0163010

Avocadoer

0,4

0163020

Bananer

0,4

0163030

Mangofrugter

0,3

0163040

Papajaer

0,4

0163050

Granatæbler

0,4

0163060

Cherimoya

0,02  (*1)

0163070

Guavaer

2

0163080

Ananas

0,15

0163090

Brødfrugter

0,02  (*1)

0163100

Durianfrugter

0,02  (*1)

0163110

Soursops/guanabanas

0,02  (*1)

0163990

Andet (2)

0,02  (*1)

0200000

GRØNTSAGER, FRISKE eller FROSNE

0210000

Rod- og knoldgrøntsager

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

Kartofler

0,05  (*1)

0,8

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

Tropiske rod- og knoldgrøntsager

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Maniokker

0212020

Søde kartofler

0212030

Yams

0212040

Salepmaranta

0212990

Andet (2)

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer |
| --- | --- |

c)

Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer

0,07

0213010

Rødbeder

0,05  (*1)

0213020

Gulerødder

0,7

0213030

Knoldselleri

0,2

0213040

Peberrod

0,7

0213050

Jordskokker

0,05  (*1)

0213060

Pastinakker

0,7

0213070

Persillerod

0,7

0213080

Radiser

0,05  (*1)

0213090

Havrerod

0,7

0213100

Kålroer

0,4

0213110

Majroer

0,4

0213990

Andet (2)

0,05  (*1)

0220000

Løg

0,05  (*1)

0220010

Hvidløg

0,3

0220020

Løg

0,4

0220030

Skalotteløg

0,3

0220040

Forårsløg/springløg/grønne løg og pibeløg

0,9

0220990

Andet (2)

0,02  (*1)

0230000

Frugtgrøntsager

0,05  (*1)

0231000

| a) | Solanaceae og Malvaceae |
| --- | --- |

a)

Solanaceae og Malvaceae

1

0231010

Tomater

0231020

Sød peberfrugt

0231030

Auberginer/ægplanter

0231040

Okra, lady's fingers

0231990

Andet (2)

0232000

| b) | Cucurbitae med spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae med spiselig skræl

0,2

0232010

Agurker

0232020

Drueagurker/asieagurker

0232030

Courgetter

0232990

Andet (2)

0233000

| c) | Cucurbitae med ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae med ikke spiselig skræl

0,2

0233010

Meloner

0233020

Græskar

0233030

Vandmeloner

0233990

Andet (2)

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

1,5

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

Andre frugtgrøntsager

0,02  (*1)

0240000

Kål (undtagen kålrødder og spæde brassicablade)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

0,05  (*1)

1

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Andet (2)

0242000

| b) | Hoveddannende Brassica |
| --- | --- |

b)

Hoveddannende Brassica

0,05  (*1)

0242010

Rosenkål

0,3 (+)

0242020

Hovedkål

2

0242990

Andet (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

0,5

7

0243010

Kinakål/pe-tsai

0243020

Grønkål/kokål

0243990

Andet (2)

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

0,3

1,5 (+)

0250000

Bladgrøntsager, urter og spiselige blomster

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og salatplanter |
| --- | --- |

a)

Hoved- og pluksalat og salatplanter

7

0251010

Vårsalat/tandfri vårsalat/feldsalat

0,6

0251020

Havesalat

4

0251030

Bredbladet endivie

0,05  (*1)

0251040

Havekarse og andre spirer og skud

0,6

0251050

Langskulpet vinterkarse

0,05  (*1)

0251060

Salatsennep/rucola

0,6

0251070

Rød sennep

0,05  (*1)

0251080

Spæde blade (herunder af Brassica-arter)

0,6

0251990

Andet (2)

0,05  (*1)

0252000

| b) | Spinat og lignende blade |
| --- | --- |

b)

Spinat og lignende blade

0,05  (*1)

7

0252010

Spinat

0252020

Portulakker

0252030

Bladbeder

0252990

Andet (2)

0253000

| c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |
| --- | --- |

c)

Vindrueblade og blade af lignende arter

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

Brøndkarse

0,05  (*1)

7

0255000

| e) | Julesalat/alm. cikorie |
| --- | --- |

e)

Julesalat/alm. cikorie

0,05  (*1)

0,03

0256000

| f) | Urter og spiselige blomster |
| --- | --- |

f)

Urter og spiselige blomster

0256010

Kørvel

0,6

7

0256020

Purløg

0,6

7

0256030

Selleriblade

0,6

7

0256040

Persille

2

7

0256050

Salvie

2

10

0256060

Rosmarin

0,6

10

0256070

Timian

0,6

10

0256080

Basilikum og spiselige blomster

0,6

7

0256090

Laurbærblade

0,6

10

0256100

Estragon

0,6

7

0256990

Andet (2)

0,6

10

0260000

Bælgplanter

0260010

Bønner (med bælg)

0,06

2

0260020

Bønner (uden bælg)

0,05  (*1)

1,5

0260030

Ærter (med bælg)

0,09

2

0260040

Ærter (uden bælg)

0,05  (*1)

1,5

0260050

Linser

0,05  (*1)

1,5

0260990

Andet (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Stængelgrøntsager

0270010

Alm. asparges

0,1

0,02  (*1)

0270020

Kardoner/spanske artiskokker

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Bladselleri

0,1

4

0270040

Knoldfennikel

0,1

4

0270050

Artiskokker

0,05  (*1)

1

0270060

Porrer

0,3

0,9

0270070

Rabarber

0,05  (*1)

4

0270080

Bambusskud

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmehjerter

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Andet (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Svampe, mosser og laver

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Dyrkede svampe

0280020

Vilde svampe

0280990

Mosser og laver

0290000

Alger og prokaryote organismer

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0300000

BÆLGFRUGTER

0,15

2

0300010

Bønner

0300020

Linser

0300030

Ærter

0300040

Lupiner/lupinbønner

0300990

Andet (2)

0400000

OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER

0,05  (*1)

0401000

Olieholdige frø

0401010

Hørfrø

0,02  (*1)

0401020

Jordnødder

0,02  (*1)

0401030

Valmuefrø

0,02  (*1)

0401040

Sesamfrø

0,02  (*1)

0401050

Solsikkefrø

0,02  (*1)

0401060

Rapsfrø

0,02  (*1)

0401070

Sojabønner

4

0401080

Sennepsfrø

0,02  (*1)

0401090

Bomuldsfrø

0,4

0401100

Græskarfrø

0,02  (*1)

0401110

Saflorfrø

0,02  (*1)

0401120

Hjulkronefrø

0,02  (*1)

0401130

Sæddodderfrø

0,02  (*1)

0401140

Hampfrø

0,02  (*1)

0401150

Kristpalmefrø

0,02  (*1)

0401990

Andet (2)

0,02  (*1)

0402000

Olieholdige frugter

0402010

Oliven til oliefremstilling

1,5

0402020

Oliepalmekerner

0,02  (*1)

0402030

Frugt fra oliepalmer

0,02  (*1)

0402040

Kapok

0,02  (*1)

0402990

Andet (2)

0,02  (*1)

0500000

KORN

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Byg

0500020

Boghvede og andre pseudokornarter

0500030

Majs

0500040

Alm. hirse

0500050

Havre

0500060

Ris

0500070

Rug

0500080

Alm, durra/sorghum

0500090

Hvede

0500990

Andet (2)

0600000

TE, KAFFE, URTEUDTRÆK, KAKAO OG JOHANNESBRØD

0610000

Te

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Kaffebønner

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0630000

Urteudtræk fra

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

blomster

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Kamille

0631020

Hibiscus/rosella

0631030

Roser

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Andet (2)

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

blade og urter

0,05  (*1)

50

0632010

Jordbær

0632020

Rooibos

0632030

Maté/paraguaykristtorn

0632990

Andet (2)

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

rødder

0,5

0,1  (*1)

0633010

Baldrian

0633020

Ginseng

0633990

Andet (2)

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

andre dele af planten

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kakaobønner

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Karob/johannesbrød

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0700000

HUMLE

0,05  (*1)

15

0800000

KRYDDERIER

0810000

Krydderier i form af frø

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Anis/ægte anis

0810020

Sortkommen

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spidskommen

0810060

Dild

0810070

Fennikel

0810080

Bukkehorn

0810090

Muskat

0810990

Andet (2)

0820000

Krydderier i form af frugter

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Allehånde

0820020

Sichuanpeber

0820030

Kommen

0820040

Kardemomme

0820050

Enebær

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

0820070

Vanilje

0820080

Tamarinde

0820990

Andet (2)

0830000

Krydderier i form af bark

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Kanel

0830990

Andet (2)

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

0840010

Lakrids

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Ingefær (10)

0840030

Gurkemeje/curcuma

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Peberrod (11)

0840990

Andet (2)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Krydderier i form af knopper

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Kryddernellike

0850020

Kapers

0850990

Andet (2)

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Safrankrokus

0860990

Andet (2)

0870000

Krydderier i form af frøkapper

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muskatblomme

0870990

Andet (2)

0900000

SUKKERPLANTER

0900010

Sukkerroerødder

0,05  (*1)

0,06

0900020

Sukkerrør

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0900030

Cikorierødder

0,2

0,07

0900990

Andet (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1000000

ANIMALSKE PRODUKTER — LANDDYR

1010000

Varer fra

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

svin

1011010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1011020

Fedt

0,2

0,02  (*1)

1011030

Lever

0,05

0,7

1011040

Nyre

0,05

0,7

1011050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05

0,7

1011990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | kvæg |
| --- | --- |

b)

kvæg

1012010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1012020

Fedt

0,2

0,02  (*1)

1012030

Lever

0,05

0,7

1012040

Nyre

0,05

0,7

1012050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05

0,7

1012990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

får

1013010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1013020

Fedt

0,2

0,02  (*1)

1013030

Lever

0,05

0,7

1013040

Nyre

0,05

0,7

1013050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05

0,7

1013990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | geder |
| --- | --- |

d)

geder

1014010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1014020

Fedt

0,2

0,02  (*1)

1014030

Lever

0,05

0,7

1014040

Nyre

0,05

0,7

1014050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05  (*1)

0,7

1014990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

dyr af hestefamilien

1015010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1015020

Fedt

0,2

0,02  (*1)

1015030

Lever

0,05

0,7

1015040

Nyre

0,05

0,7

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05

0,7

1015990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | fjerkræ |
| --- | --- |

f)

fjerkræ

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Muskel

1016020

Fedt

1016030

Lever

1016040

Nyre

1016050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1016990

Andet (2)

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

andre opdrættede landdyr

1017010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1017020

Fedt

0,2

0,02  (*1)

1017030

Lever

0,05

0,7

1017040

Nyre

0,05

0,7

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05

0,7

1017990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Mælk

0,02

0,01  (*1)

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet (2)

1030000

Fugleæg

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

1030030

Gæs

1030040

Vagtler

1030990

Andet (2)

1040000

Honning og andre biavlsprodukter (7)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Padder og krybdyr

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Hvirvelløse landdyr

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1100000

ANIMALSKE PRODUKTER — FISK, FISKEVARER OG ANDRE FØDEVARER AF SALTVANDS- OG FERSKVANDSDYR (8)

1200000

PRODUKTER ELLER DELE AF PRODUKTER, DER UDELUKKENDE ANVENDES TIL FODER (8)

1300000

FORARBEJDEDE FØDEVARER (9)

Pendimethalin (F)

| (F) | Fedtopløselig |
| --- | --- |

(F)

Fedtopløselig

Spirotetramat og spirotetramat-enol (summen heraf), udtrykt som spirotetramat (R)

| (R) | Definitionen af restkoncentration er forskellig for følgende pesticid/kodenummer-kombinationer: Spirotetramat — kode 1000000 undtagen 1040000 : spirotetramat-enol, udtrykt som spirotetramat |
| --- | --- |

(R)

Definitionen af restkoncentration er forskellig for følgende pesticid/kodenummer-kombinationer: Spirotetramat — kode 1000000 undtagen 1040000 : spirotetramat-enol, udtrykt som spirotetramat

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 20. april 2023, eller den vil, hvis de ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at de ikke foreligger.

0242010 Rosenkål

0244000 d) Kålrabi«

| 2) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | Oplysningerne om »Repellenter: fiskeolie (1)« affattes således: | »Repellenter: fiskeolie«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

Oplysningerne om »Repellenter: fiskeolie (1)« affattes således:

»Repellenter: fiskeolie«.

| b) | Oplysningerne om »Repellenter: fårefedt (1)« affattes således: | »Repellenter: fårefedt«. |
| --- | --- | --- |

b)

Oplysningerne om »Repellenter: fårefedt (1)« affattes således:

»Repellenter: fårefedt«.

---

(*1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(1)  (a) Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, for hvilke der er fastsat MRL'er.

---

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1050

af 30. maj 2023

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EU) 2017/1019 (2) indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) antidumpingtold på importen af visse armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, benævnes i det følgende »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2017/1019 (2) indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) antidumpingtold på importen af visse armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, benævnes i det følgende »den oprindelige undersøgelse«.

2

| (2) | Den gældende antidumpingtold på importen fra Republikken Belarus (»Belarus« eller »det pågældende land«) er på 10,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Den gældende antidumpingtold på importen fra Republikken Belarus (»Belarus« eller »det pågældende land«) er på 10,6 %.

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (3) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

3

| (4) | Anmodningen om en udløbsundersøgelse (»anmodningen«) blev indgivet den 16. marts 2022 af European Steel Association (»Eurofer« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for armeringsstænger, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion. Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen om en udløbsundersøgelse (»anmodningen«) blev indgivet den 16. marts 2022 af European Steel Association (»Eurofer« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for armeringsstænger, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion. Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (5) | Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 15. juni 2022 en udløbsundersøgelse vedrørende importen til Unionen af armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 15. juni 2022 en udløbsundersøgelse vedrørende importen til Unionen af armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

4

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (6) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (7) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen særligt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, den kendte eksporterende producent og myndighederne i Belarus, de kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen særligt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, den kendte eksporterende producent og myndighederne i Belarus, de kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (8) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(8)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.6.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

| (9) | Da Belarus ikke er medlem af WTO og er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (5), fastsættes den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet repræsentativt land. |
| --- | --- |

(9)

Da Belarus ikke er medlem af WTO og er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (5), fastsættes den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet repræsentativt land.

5

| (10) | Med henblik på et samarbejde med eksporterende producenter i et egnet repræsentativt land kontaktede Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, potentielle producenter af armeringsstænger i Bosnien-Hercegovina, Sydkorea, Den Dominikanske Republik, Schweiz, Norge, Tyrkiet, USA og Sydafrika. Den modtog kun et svar fra én producent i USA. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på et samarbejde med eksporterende producenter i et egnet repræsentativt land kontaktede Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, potentielle producenter af armeringsstænger i Bosnien-Hercegovina, Sydkorea, Den Dominikanske Republik, Schweiz, Norge, Tyrkiet, USA og Sydafrika. Den modtog kun et svar fra én producent i USA.

| (11) | I mangel af samarbejdsvilje fra producenter i et andet potentielt repræsentativt land besluttede Kommissionen at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra denne producent i USA. |
| --- | --- |

(11)

I mangel af samarbejdsvilje fra producenter i et andet potentielt repræsentativt land besluttede Kommissionen at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra denne producent i USA.

| (12) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev parterne underrettet og fik 10 dage til at fremsætte bemærkninger til valget af USA som egnet repræsentativt land. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(12)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev parterne underrettet og fik 10 dage til at fremsætte bemærkninger til valget af USA som egnet repræsentativt land. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

1.7.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (13) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(13)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.7.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (14) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, samtidig med at den tog hensyn til den geografiske fordeling. Stikprøven bestod af tre EU-producenter og tegnede sig for mere end 17 % af den anslåede samlede produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, opfordrede Kommissionen de interesserede parter til at fremkomme med bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der indkom ingen bemærkninger, og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, samtidig med at den tog hensyn til den geografiske fordeling. Stikprøven bestod af tre EU-producenter og tegnede sig for mere end 17 % af den anslåede samlede produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, opfordrede Kommissionen de interesserede parter til at fremkomme med bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der indkom ingen bemærkninger, og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet.

1.7.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (15) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. |
| --- | --- |

(15)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.

1.7.3.   Stikprøveudtagning af producenter i Belarus

Stikprøveudtagning af producenter i Belarus

| (16) | For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Belarus om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen repræsentationen ved Den Europæiske Union for Republikken Belarus om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(16)

For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Belarus om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen repræsentationen ved Den Europæiske Union for Republikken Belarus om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (17) | Kun én producent af armeringsstænger fra Belarus, Byelorussian Steel Works (»BMZ«), gav sig til kende. Det var derfor ikke nødvendigt med stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(17)

Kun én producent af armeringsstænger fra Belarus, Byelorussian Steel Works (»BMZ«), gav sig til kende. Det var derfor ikke nødvendigt med stikprøveudtagning.

1.8.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (18) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgeren, BMZ og den samarbejdsvillige producent i det repræsentative land. Spørgeskemaerne blev også gjort tilgængelige online (6) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgeren, BMZ og den samarbejdsvillige producent i det repræsentative land. Spørgeskemaerne blev også gjort tilgængelige online (6) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen.

6

| (19) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgeren og producenten i USA. |
| --- | --- |

(19)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgeren og producenten i USA.

| (20) | BMZ indsendte ikke en spørgeskemabesvarelse og blev derfor anset for ikke at samarbejde med Kommissionen i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(20)

BMZ indsendte ikke en spørgeskemabesvarelse og blev derfor anset for ikke at samarbejde med Kommissionen i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.

| (21) | Da den belarusiske producent ikke samarbejdede, anvendte Kommissionen grundforordningens artikel 18 og baserede sine konklusioner i udløbsundersøgelsen på de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(21)

Da den belarusiske producent ikke samarbejdede, anvendte Kommissionen grundforordningens artikel 18 og baserede sine konklusioner i udløbsundersøgelsen på de foreliggende faktiske oplysninger.

1.9.   Kontrol på stedet

Kontrol på stedet

| (22) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | EU-producenter








  — | SN Maia — Siderurgia Nacional S.A., Portugal |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

EU-producenter

—

SN Maia — Siderurgia Nacional S.A., Portugal

| — | CMC Poland SP. z o.o, Polen |
| --- | --- |

—

CMC Poland SP. z o.o, Polen

| — | Riva Acier S.A.S., Frankrig |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Frankrig

| | Sammenslutning af EU-producenter








  — | Eurofer, Belgien |
| --- | --- | --- |

Sammenslutning af EU-producenter

Sammenslutning af EU-producenter

—

Eurofer, Belgien

| | Producent i et egnet repræsentativt land








  — | CMC, Irving, Texas, USA. |
| --- | --- | --- |

Producent i et egnet repræsentativt land

Producent i et egnet repræsentativt land

—

CMC, Irving, Texas, USA.

1.10.   Efterfølgende sagsforløb

Efterfølgende sagsforløb

| (23) | Den 17. april 2023 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre en endelig antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(23)

Den 17. april 2023 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre en endelig antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (24) | Kun ansøgeren fremsatte bemærkninger, der støttede Kommissionens undersøgelsesresultater og konklusioner. |
| --- | --- |

(24)

Kun ansøgeren fremsatte bemærkninger, der støttede Kommissionens undersøgelsesresultater og konklusioner.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (25) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig visse armeringsstænger af jern og ulegeret stål, kun smedede, varmvalsede, varmtrukne eller varmstrengpressede, snoet efter valsningen eller ej, med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen, med oprindelse i Belarus og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 og ex 7214 99 95 (»den undersøgte vare«). Armeringsstænger af jern eller stål med høj udmattelsesstyrke er udelukket. Andre lange varer, som f.eks. runde stænger, er udelukket |
| --- | --- |

(25)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig visse armeringsstænger af jern og ulegeret stål, kun smedede, varmvalsede, varmtrukne eller varmstrengpressede, snoet efter valsningen eller ej, med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen, med oprindelse i Belarus og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 og ex 7214 99 95 (»den undersøgte vare«). Armeringsstænger af jern eller stål med høj udmattelsesstyrke er udelukket. Andre lange varer, som f.eks. runde stænger, er udelukket

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (26) | Som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den undersøgte vare |
| --- | --- | --- |

(26)

Som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftede denne udløbsundersøgelse, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den undersøgte vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i det repræsentative land, og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i det repræsentative land, og

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (27) | Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(27)

Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (28) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Belarus. |
| --- | --- |

(28)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Belarus.

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (29) | Ifølge Eurostats Comext-database var importen fra Belarus i NUP på i alt ca. 206 200 ton med en markedsandel på ca. 1,9 %. De vigtigste importmedlemsstater var: Estland, Letland, Litauen og Polen. Sammenlignet med den oprindelige undersøgelse blev importen og markedsandelen mere end halveret (dvs. 488 700 ton og en markedsandel på 5,0 %). |
| --- | --- |

(29)

Ifølge Eurostats Comext-database var importen fra Belarus i NUP på i alt ca. 206 200 ton med en markedsandel på ca. 1,9 %. De vigtigste importmedlemsstater var: Estland, Letland, Litauen og Polen. Sammenlignet med den oprindelige undersøgelse blev importen og markedsandelen mere end halveret (dvs. 488 700 ton og en markedsandel på 5,0 %).

| (30) | Som anført i betragtning 20 samarbejdede den eneste kendte belarusiske producent ikke i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen underrettede derfor de belarusiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende Belarus. Kommissionen modtog ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(30)

Som anført i betragtning 20 samarbejdede den eneste kendte belarusiske producent ikke i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen underrettede derfor de belarusiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende Belarus. Kommissionen modtog ingen bemærkninger.

| (31) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig fra Eurostat, databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«), Global Trade Atlas (»GTA«) og anmodningen. |
| --- | --- |

(31)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig fra Eurostat, databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«), Global Trade Atlas (»GTA«) og anmodningen.

| (32) | Importmængden og -prisen fra Belarus blev fastsat på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(32)

Importmængden og -prisen fra Belarus blev fastsat på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

3.2.   Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7

Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7

| (33) | Da Belarus jf. afsnit 1.6 ikke er medlem af WTO og er opført i bilag I til forordning (EU) 2015/755, bør den normale værdi fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet repræsentativt land. |
| --- | --- |

(33)

Da Belarus jf. afsnit 1.6 ikke er medlem af WTO og er opført i bilag I til forordning (EU) 2015/755, bør den normale værdi fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet repræsentativt land.

| (34) | Da Kommissionen kun modtog et svar fra én producent i USA, besluttede den at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra denne producent i USA, dvs. på grundlag af den samarbejdsvillige producents faktiske priser. |
| --- | --- |

(34)

Da Kommissionen kun modtog et svar fra én producent i USA, besluttede den at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra denne producent i USA, dvs. på grundlag af den samarbejdsvillige producents faktiske priser.

3.3.   Normal værdi

Normal værdi

| (35) | For det første undersøgte Kommissionen, hvorvidt den samarbejdsvillige producents samlede salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder i USA var repræsentativ, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Den samlede salgsmængde i USA blev sammenlignet med den samlede importmængde fra Belarus til Unionen, jf. databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. På det grundlag konstaterede Kommissionen, at alle varetyper blev solgt i repræsentative mængder på det amerikanske marked. |
| --- | --- |

(35)

For det første undersøgte Kommissionen, hvorvidt den samarbejdsvillige producents samlede salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder i USA var repræsentativ, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Den samlede salgsmængde i USA blev sammenlignet med den samlede importmængde fra Belarus til Unionen, jf. databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. På det grundlag konstaterede Kommissionen, at alle varetyper blev solgt i repræsentative mængder på det amerikanske marked.

| (36) | Kommissionen undersøgte for så vidt angår den samarbejdsvillige producent i USA, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den amerikanske producents produktionsomkostninger for hver varetype, der blev fremstillet af producenten i USA i den nuværende undersøgelsesperiode, blev derfor fastsat. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen undersøgte for så vidt angår den samarbejdsvillige producent i USA, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den amerikanske producents produktionsomkostninger for hver varetype, der blev fremstillet af producenten i USA i den nuværende undersøgelsesperiode, blev derfor fastsat.

| (37) | Eftersom den mængde, der blev solgt til en nettopris, som enten svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger (fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«)), udgjorde mere end 80 % af det samlede salg på hjemmemarkedet, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser for den samarbejdsvillige producent i USA. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom den mængde, der blev solgt til en nettopris, som enten svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger (fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«)), udgjorde mere end 80 % af det samlede salg på hjemmemarkedet, blev den normale værdi fastsat på grundlag af de faktiske hjemmemarkedspriser for den samarbejdsvillige producent i USA.

3.4.   Eksportpris

Eksportpris

| (38) | Som anført i betragtning 32 blev eksportpriserne fra Belarus fastsat på grundlag af importværdier fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, som blev justeret til ab fabrik-niveau. Med henblik herpå blev de transportomkostninger, der blev fratrukket, baseret på de oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt i anmodningen. |
| --- | --- |

(38)

Som anført i betragtning 32 blev eksportpriserne fra Belarus fastsat på grundlag af importværdier fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, som blev justeret til ab fabrik-niveau. Med henblik herpå blev de transportomkostninger, der blev fratrukket, baseret på de oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt i anmodningen.

3.5.   Sammenligning

Sammenligning

| (39) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportpriserne på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportpriserne på grundlag af priserne ab fabrik.

3.6.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (40) | Sammenligningen viste en landsdækkende dumpingmargen for den belarusiske eksport til Unionen på 41,1 % udtrykt som en procentdel af toldværdien. |
| --- | --- |

(40)

Sammenligningen viste en landsdækkende dumpingmargen for den belarusiske eksport til Unionen på 41,1 % udtrykt som en procentdel af toldværdien.

4.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

| (41) | I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus, forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen samt EU-markedets tiltrækningskraft. Der mindes om, at på grund af den manglende samarbejdsvilje fra den belarusiske eksporterende producent og den belarusiske regering blev analysen baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, navnlig oplysningerne fra ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse og fra den statistiske database Global Trade Atlas (»GTA«). |
| --- | --- |

(41)

I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus, forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen samt EU-markedets tiltrækningskraft. Der mindes om, at på grund af den manglende samarbejdsvilje fra den belarusiske eksporterende producent og den belarusiske regering blev analysen baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, navnlig oplysningerne fra ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse og fra den statistiske database Global Trade Atlas (»GTA«).

4.1.   Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus

Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus

| (42) | Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus blev fastlagt på grundlag af oplysningerne i anmodningen. |
| --- | --- |

(42)

Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus blev fastlagt på grundlag af oplysningerne i anmodningen.

| (43) | Ifølge oplysningerne i anmodningen, som blev krydstjekket med offentlige kilder, blev produktionskapaciteten i Belarus for 2021 anslået til mere end 2,6 mio. ton armeringsstænger med mulighed for at blive forøget med yderligere 300 000 ton, dvs. i alt 3 mio. ton (7). Ifølge de foreliggende oplysninger udgjorde det belarusiske salg 1,7 mio. ton, hvoraf 700 000 blev forbrugt på hjemmemarkedet, og ca. 1 mio. blev eksporteret (8). Den uudnyttede kapacitet blev således anslået til at være på over 900 000 ton, hvilket udgjorde mere end 8 % af EU-forbruget i NUP. Denne uudnyttede kapacitet kunne anvendes til at fremstille den undersøgte vare til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(43)

Ifølge oplysningerne i anmodningen, som blev krydstjekket med offentlige kilder, blev produktionskapaciteten i Belarus for 2021 anslået til mere end 2,6 mio. ton armeringsstænger med mulighed for at blive forøget med yderligere 300 000 ton, dvs. i alt 3 mio. ton (7). Ifølge de foreliggende oplysninger udgjorde det belarusiske salg 1,7 mio. ton, hvoraf 700 000 blev forbrugt på hjemmemarkedet, og ca. 1 mio. blev eksporteret (8). Den uudnyttede kapacitet blev således anslået til at være på over 900 000 ton, hvilket udgjorde mere end 8 % af EU-forbruget i NUP. Denne uudnyttede kapacitet kunne anvendes til at fremstille den undersøgte vare til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

7

8

4.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (44) | Ud fra oplysningerne i anmodningen er erhvervsgrenen for armeringsstænger i Belarus eksportorienteret, da ca. 85 % af stålproduktionskapaciteten i Belarus er bestemt til eksport. Ifølge GTA-databasen var EU-markedet det vigtigste eksportmarked for Belarus. Det blev konstateret at, eksportpriserne fra Belarus til tredjelande (551 EUR/ton) i gennemsnit var 10 EUR lavere pr. ton end de gennemsnitlige salgspriser ved eksport til EU-markedet og 15 % lavere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet (651 EUR/ton). I betragtning af disse prisniveauer ville det potentielt være mere attraktivt at eksportere til Unionen for de belarusiske eksportører end at eksportere til de fleste andre markeder. Desuden blev et stort antal eksportlande (dvs. USA, Canada, Det Forenede Kongerige, Tyrkiet, Ukraine, Malaysia, Mexico, Marokko, Golflandene, Egypten og andre lande) i stigende grad utilgængelige for Belarus på grund af indenlandsk overforsyning og handelsforanstaltninger over for importen fra Belarus. |
| --- | --- |

(44)

Ud fra oplysningerne i anmodningen er erhvervsgrenen for armeringsstænger i Belarus eksportorienteret, da ca. 85 % af stålproduktionskapaciteten i Belarus er bestemt til eksport. Ifølge GTA-databasen var EU-markedet det vigtigste eksportmarked for Belarus. Det blev konstateret at, eksportpriserne fra Belarus til tredjelande (551 EUR/ton) i gennemsnit var 10 EUR lavere pr. ton end de gennemsnitlige salgspriser ved eksport til EU-markedet og 15 % lavere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet (651 EUR/ton). I betragtning af disse prisniveauer ville det potentielt være mere attraktivt at eksportere til Unionen for de belarusiske eksportører end at eksportere til de fleste andre markeder. Desuden blev et stort antal eksportlande (dvs. USA, Canada, Det Forenede Kongerige, Tyrkiet, Ukraine, Malaysia, Mexico, Marokko, Golflandene, Egypten og andre lande) i stigende grad utilgængelige for Belarus på grund af indenlandsk overforsyning og handelsforanstaltninger over for importen fra Belarus.

| (45) | EU-markedet var også attraktivt for den belarusiske producent i betragtning af dets geografiske nærhed og størrelse med et samlet forbrug på ca. 11 mio. ton. |
| --- | --- |

(45)

EU-markedet var også attraktivt for den belarusiske producent i betragtning af dets geografiske nærhed og størrelse med et samlet forbrug på ca. 11 mio. ton.

| (46) | Med hensyn til størrelse, priser og nærhed var EU-markedet derfor fortsat attraktivt for den belarusiske eksporterende producent i forhold til andre markeder.. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til størrelse, priser og nærhed var EU-markedet derfor fortsat attraktivt for den belarusiske eksporterende producent i forhold til andre markeder..

4.3.   Virkningen af sanktioner mod Belarus

Virkningen af sanktioner mod Belarus

| (47) | Kommissionen bemærkede, at Unionen på grund af Den Russiske Føderations militære aggression over for Ukraine indførte flere på hinanden følgende pakker af sanktioner mod Rusland og Belarus, som også påvirkede stålprodukter og/eller stålvirksomheder, der producerer og eksporterer den undersøgte vare efter den nuværende undersøgelsesperiode. Siden indførelsen af sanktioner i marts 2022 ophørte importen fra Belarus fra juni 2022. Den nuværende situation kan imidlertid ikke anses for at være af varig karakter. Eftersom disse sanktioner er knyttet til den militære aggression og den underliggende geopolitiske situation, er det umuligt at forudsige deres omfang, udviklingen heraf og/eller deres varighed. Desuden har antidumpingforanstaltningerne en løbetid på fem år. I betragtning af ovennævnte usikkerheder og det forhold, at Rådet til enhver tid kan ændre sanktionernes nøjagtige omfang og varighed yderligere, fandt Kommissionen, at de ikke kan have nogen indvirkning på dens konklusioner i denne undersøgelse. Kommissionen fandt navnlig, at foranstaltningerne, trods de nuværende sanktioner, stadig var nødvendige som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 1 og 2. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen bemærkede, at Unionen på grund af Den Russiske Føderations militære aggression over for Ukraine indførte flere på hinanden følgende pakker af sanktioner mod Rusland og Belarus, som også påvirkede stålprodukter og/eller stålvirksomheder, der producerer og eksporterer den undersøgte vare efter den nuværende undersøgelsesperiode. Siden indførelsen af sanktioner i marts 2022 ophørte importen fra Belarus fra juni 2022. Den nuværende situation kan imidlertid ikke anses for at være af varig karakter. Eftersom disse sanktioner er knyttet til den militære aggression og den underliggende geopolitiske situation, er det umuligt at forudsige deres omfang, udviklingen heraf og/eller deres varighed. Desuden har antidumpingforanstaltningerne en løbetid på fem år. I betragtning af ovennævnte usikkerheder og det forhold, at Rådet til enhver tid kan ændre sanktionernes nøjagtige omfang og varighed yderligere, fandt Kommissionen, at de ikke kan have nogen indvirkning på dens konklusioner i denne undersøgelse. Kommissionen fandt navnlig, at foranstaltningerne, trods de nuværende sanktioner, stadig var nødvendige som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 1 og 2.

4.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

| (48) | Det fremgik af undersøgelsen, at importen fra Belarus fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i NUP. |
| --- | --- |

(48)

Det fremgik af undersøgelsen, at importen fra Belarus fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i NUP.

| (49) | Dertil kommer, at Belarus' uudnyttede kapacitet var væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. Desuden pegede EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til størrelse og priser på sandsynligheden for, at den belarusiske eksport ville blive rettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløb, og den uudnyttede kapacitet ville også blive anvendt til at øge produktionen og eksporten til Unionen. |
| --- | --- |

(49)

Dertil kommer, at Belarus' uudnyttede kapacitet var væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. Desuden pegede EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til størrelse og priser på sandsynligheden for, at den belarusiske eksport ville blive rettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløb, og den uudnyttede kapacitet ville også blive anvendt til at øge produktionen og eksporten til Unionen.

| (50) | Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vil medføre en betydelig stigning i dumpingimporten af den undersøgte vare fra Belarus til Unionen. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vil medføre en betydelig stigning i dumpingimporten af den undersøgte vare fra Belarus til Unionen.

| (51) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ville føre til fortsat dumping. |
| --- | --- |

(51)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ville føre til fortsat dumping.

5.   SKADE

SKADE

5.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (52) | I den betragtede periode blev samme vare fremstillet af ca. 25 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(52)

I den betragtede periode blev samme vare fremstillet af ca. 25 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (53) | Den samlede EU-produktion i NUP blev fastsat til ca. 11 200 000 ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af ansøgerens besvarelse af spørgeskemaet om makroøkonomiske forhold. Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 14, og de tegnede sig for over 17 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(53)

Den samlede EU-produktion i NUP blev fastsat til ca. 11 200 000 ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af ansøgerens besvarelse af spørgeskemaet om makroøkonomiske forhold. Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 14, og de tegnede sig for over 17 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

5.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (54) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus den samlede import til Unionen. EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet blev indhentet fra ansøgeren og i givet fald justeret i overensstemmelse med verificerede oplysninger i svarene fra de stikprøveudtagne EU-producenter for NUP. For så vidt angår importen anvendte Kommissionen databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus den samlede import til Unionen. EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet blev indhentet fra ansøgeren og i givet fald justeret i overensstemmelse med verificerede oplysninger i svarene fra de stikprøveudtagne EU-producenter for NUP. For så vidt angår importen anvendte Kommissionen databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

| (55) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

  Tabel 1


  EU-forbrug | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 10 297 042 | 10 821 698 | 10 411 261 | 11 116 688 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 105 | 101 | 108 |
| Kilde: | Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og spørgeskemabesvarelser. |

(55)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug

EU-forbrug

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug (ton)

10 297 042

10 821 698

10 411 261

11 116 688

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

105

105

101

101

108

108

Kilde:

Kilde:

Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og spørgeskemabesvarelser.

| (56) | EU-forbruget steg med 5 % mellem 2018 og 2019, faldt en smule i 2020 og steg yderligere i NUP. Udsvingene i forbruget i 2020 og NUP var et resultat af udbruddet af covid-19, der førte til en nedgang i de økonomiske aktørers aktivitet, hvilket førte til et fald i forbruget efterfulgt af genoptagelsen af de økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(56)

EU-forbruget steg med 5 % mellem 2018 og 2019, faldt en smule i 2020 og steg yderligere i NUP. Udsvingene i forbruget i 2020 og NUP var et resultat af udbruddet af covid-19, der førte til en nedgang i de økonomiske aktørers aktivitet, hvilket førte til et fald i forbruget efterfulgt af genoptagelsen af de økonomiske aktiviteter.

| (57) | EU-forbruget steg generelt med 8 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(57)

EU-forbruget steg generelt med 8 % i den betragtede periode.

5.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

5.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (58) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Markedsandelen for importen blev fastsat ud fra importens andel af det samlede EU-forbrug, jf. afsnit 5.2. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Markedsandelen for importen blev fastsat ud fra importens andel af det samlede EU-forbrug, jf. afsnit 5.2.

| (59) | Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 2


  Importmængde og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Belarus (ton) | [72 000 -80 000 ] | [80 000 -90 000 ] | [125 000 -140 000 ] | [200 000 -210 000 ] |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 107 | 172 | 268 |
| Markedsandel (%) | 0,6 -0,8 | 0,7 -0,9 | 1 -1,5 | 1,8 -2,1 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 102 | 170 | 248 |
| Kilde: | Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og spørgeskemabesvarelser. |

(59)

Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Importmængde fra Belarus (ton)

[72 000 -80 000 ]

[80 000 -90 000 ]

[125 000 -140 000 ]

[200 000 -210 000 ]

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

107

107

172

172

268

268

Markedsandel (%)

0,6 -0,8

0,7 -0,9

1 -1,5

1,8 -2,1

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

102

102

170

170

248

248

Kilde:

Kilde

Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og spørgeskemabesvarelser.

| (60) | Importen af den undersøgte vare fra Belarus mere end fordobledes i den betragtede periode, fra 72 000-80 000 ton i 2018 til 200 000-210 000 ton i NUP. Markedsandelen for importen fra Belarus viste en tilsvarende udvikling som importmængden og steg betydeligt hvert år, fra 0,6 %-0,8 % i 2018 til 1,8 %-2,1 % i NUP. |
| --- | --- |

(60)

Importen af den undersøgte vare fra Belarus mere end fordobledes i den betragtede periode, fra 72 000-80 000 ton i 2018 til 200 000-210 000 ton i NUP. Markedsandelen for importen fra Belarus viste en tilsvarende udvikling som importmængden og steg betydeligt hvert år, fra 0,6 %-0,8 % i 2018 til 1,8 %-2,1 % i NUP.

5.3.2.   Gennemsnitlig importpris fra Belarus

Gennemsnitlig importpris fra Belarus

| (61) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

| (62) | Den vejede gennemsnitlige pris på importen til Unionen fra Belarus udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importpriser | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belarus (EUR/ton) | 420 -440 | 400 -420 | 345 -365 | 540 -570 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 128 |
| Kilde: | Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(62)

Den vejede gennemsnitlige pris på importen til Unionen fra Belarus udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser

Importpriser

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Belarus (EUR/ton)

420 -440

400 -420

345 -365

540 -570

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

93

93

82

82

128

128

Kilde:

Kilde:

Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

| (63) | De gennemsnitlige importpriser faldt fra 420-440 EUR/ton i 2018 til 345-365 EUR/ton i 2020, men steg efterfølgende til 550-570 EUR/ton i NUP. Samlet set var stigningen mellem 2018 og NUP på 28 %, hvilket svarer til en prisstigning på 120-130 EUR pr. ton. Denne samlede prisstigning var i overensstemmelse med den generelle pristendens for armeringsstænger på EU-markedet. |
| --- | --- |

(63)

De gennemsnitlige importpriser faldt fra 420-440 EUR/ton i 2018 til 345-365 EUR/ton i 2020, men steg efterfølgende til 550-570 EUR/ton i NUP. Samlet set var stigningen mellem 2018 og NUP på 28 %, hvilket svarer til en prisstigning på 120-130 EUR pr. ton. Denne samlede prisstigning var i overensstemmelse med den generelle pristendens for armeringsstænger på EU-markedet.

| (64) | Den gennemsnitlige importpris fra Belarus på cif-niveau i hele den betragtede periode var imidlertid lavere end EU-producenternes enhedsomkostninger, jf. afsnit 5.5.3.1. |
| --- | --- |

(64)

Den gennemsnitlige importpris fra Belarus på cif-niveau i hele den betragtede periode var imidlertid lavere end EU-producenternes enhedsomkostninger, jf. afsnit 5.5.3.1.

5.3.3.   Prisunderbud

Prisunderbud

| (65) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i NUP ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige importpris på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt — CIF), justeret for omkostninger efter importen (9) (herunder antidumpingtolden), med de stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspris, justeret på ab fabrik-niveau, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i NUP ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige importpris på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt — CIF), justeret for omkostninger efter importen (9) (herunder antidumpingtolden), med de stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspris, justeret på ab fabrik-niveau, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen

9

| (66) | Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i NUP og viste, at de belarusiske importpriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med 2,5 %-3 %. Uden antidumpingtolden fastsatte Kommissionen et underbud på 11,8 %-12 %. |
| --- | --- |

(66)

Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i NUP og viste, at de belarusiske importpriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med 2,5 %-3 %. Uden antidumpingtolden fastsatte Kommissionen et underbud på 11,8 %-12 %.

5.4.   Import fra andre tredjelande end Belarus

Import fra andre tredjelande end Belarus

| (67) | Importen af armeringsstænger fra andre tredjelande end Belarus kom hovedsagelig fra Norge, Rusland og Tyrkiet. |
| --- | --- |

(67)

Importen af armeringsstænger fra andre tredjelande end Belarus kom hovedsagelig fra Norge, Rusland og Tyrkiet.

| (68) | Importmængden til Unionen samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af armeringsstænger fra andre tredjelande udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importmængde og markedsandel for importen fra andre tredjelande











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | Mængde (ton) | 91 685 | 91 068 | 150 285 | 148 780 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 99 | 164 | 162 |
| Markedsandel (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Gennemsnitlig pris (i EUR/ton) | 538 | 492 | 448 | 705 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 131 |
| Tyrkiet | Mængde (ton) | 212 854 | 142 755 | 38 735 | 63 558 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 67 | 18 | 30 |
| Markedsandel (%) | 2,1 | 1,3 | 0,4 | 0,6 |
| Gennemsnitlig pris (i EUR/ton) | 481 | 458 | 381 | 488 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 95 | 79 | 102 |
| Rusland | Mængde (ton) | 254 438 | 125 522 | 25 269 | 37 237 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 49 | 10 | 15 |
| Markedsandel (%) | 2,5 | 1,2 | 0,2 | 0,3 |
| Gennemsnitlig pris (i EUR/ton) | 503 | 464 | 414 | 625 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 92 | 82 | 124 |
| Andre tredjelande | Mængde (ton) | 190 092 | 129 870 | 44 444 | 206 013 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 68 | 23 | 108 |
| Markedsandel (%) | 1,8 | 1,2 | 0,4 | 1,9 |
| Gennemsnitlig pris (i EUR/ton) | 812 | 476 | 441 | 691 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 59 | 54 | 85 |
| Alle andre tredjelande end Belarus i alt | Mængde (ton) | 749 069 | 489 216 | 258 732 | 455 588 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 65 | 35 | 61 |
| Markedsandel (%) | 7,3 | 4,5 | 2,5 | 4,1 |
| Gennemsnitlig pris (i EUR/ton) | 579 | 471 | 434 | 662 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 81 | 75 | 114 |
| Kilde: | Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og spørgeskemabesvarelser. |

(68)

Importmængden til Unionen samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af armeringsstænger fra andre tredjelande udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importmængde og markedsandel for importen fra andre tredjelande

Importmængde og markedsandel for importen fra andre tredjelande

Land

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Norge

Mængde (ton)

91 685

91 068

150 285

148 780

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

99

99

164

164

162

162

Markedsandel (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Gennemsnitlig pris (i EUR/ton)

538

492

448

705

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

131

131

Tyrkiet

Mængde (ton)

212 854

142 755

38 735

63 558

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

67

67

18

18

30

30

Markedsandel (%)

2,1

1,3

0,4

0,6

Gennemsnitlig pris (i EUR/ton)

481

458

381

488

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

95

95

79

79

102

102

Rusland

Mængde (ton)

254 438

125 522

25 269

37 237

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

49

49

10

10

15

15

Markedsandel (%)

2,5

1,2

0,2

0,3

Gennemsnitlig pris (i EUR/ton)

503

464

414

625

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

92

92

82

82

124

124

Andre tredjelande

Mængde (ton)

190 092

129 870

44 444

206 013

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

68

68

23

23

108

108

Markedsandel (%)

1,8

1,2

0,4

1,9

Gennemsnitlig pris (i EUR/ton)

812

476

441

691

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

59

59

54

54

85

85

Alle andre tredjelande end Belarus i alt

Mængde (ton)

749 069

489 216

258 732

455 588

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

65

65

35

35

61

61

Markedsandel (%)

7,3

4,5

2,5

4,1

Gennemsnitlig pris (i EUR/ton)

579

471

434

662

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

81

81

75

75

114

114

Kilde:

Kilde:

Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og spørgeskemabesvarelser.

| (69) | I NUP udgjorde markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Belarus 4,1 % af EU-forbruget. Importmængden faldt betydeligt i 2020 og steg i NUP, men nåede ikke 2019-niveauet, hvilket resulterede i et samlet fald i markedsandelen på 3,2 procentpoint i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris steg med 14 % i den betragtede periode. I NUP var den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande end Belarus højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris (+ 2 %) og højere end den gennemsnitlige importpris fra Belarus (+ 17 %-20 %). |
| --- | --- |

(69)

I NUP udgjorde markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Belarus 4,1 % af EU-forbruget. Importmængden faldt betydeligt i 2020 og steg i NUP, men nåede ikke 2019-niveauet, hvilket resulterede i et samlet fald i markedsandelen på 3,2 procentpoint i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris steg med 14 % i den betragtede periode. I NUP var den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande end Belarus højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris (+ 2 %) og højere end den gennemsnitlige importpris fra Belarus (+ 17 %-20 %).

5.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (70) | Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(70)

Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation omfattede en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (71) | Som nævnt i betragtning 14 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(71)

Som nævnt i betragtning 14 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (72) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af de makroøkonomiske data fra sammenslutningen af EU-producenter og data vedrørende alle EU-producenter i de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(72)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af de makroøkonomiske data fra sammenslutningen af EU-producenter og data vedrørende alle EU-producenter i de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (73) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(73)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (74) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(74)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

5.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

5.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (75) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (i ton) | 11 029 000 | 11 814 000 | 11 204 000 | 11 201 000 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 107 | 102 | 102 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 16 468 495 | 17 472 690 | 17 576 838 | 17 350 801 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 106 | 107 | 105 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 67 | 68 | 64 | 65 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 101 | 95 | 96 |
| Kilde: | Efterprøvede oplysninger fra sammenslutningen af EU-producenter. |

(75)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (i ton)

11 029 000

11 814 000

11 204 000

11 201 000

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

107

107

102

102

102

102

Produktionskapacitet (i ton)

16 468 495

17 472 690

17 576 838

17 350 801

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

106

106

107

107

105

105

Kapacitetsudnyttelse (%)

67

68

64

65

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

101

101

95

95

96

96

Kilde:

Kilde:

Efterprøvede oplysninger fra sammenslutningen af EU-producenter.

| (76) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg generelt med 2 % i den betragtede periode. Produktionsmængden steg med 7 % mellem 2018 og 2019. Under covid-19-pandemien i 2020 faldt produktionen med 5 % i forhold til 2019 og forblev uændret i NUP. |
| --- | --- |

(76)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg generelt med 2 % i den betragtede periode. Produktionsmængden steg med 7 % mellem 2018 og 2019. Under covid-19-pandemien i 2020 faldt produktionen med 5 % i forhold til 2019 og forblev uændret i NUP.

| (77) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 5 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt fra 67 % i 2018 til 65 % i NUP. |
| --- | --- |

(77)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 5 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt fra 67 % i 2018 til 65 % i NUP.

5.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (78) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Salgsmængde og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet i alt (i ton) | 9 517 192 | 10 293 817 | 10 054 658 | 10 507 529 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 108 | 106 | 110 |
| Markedsandel (%) | 92 | 95 | 96 | 94 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Kilde: | Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. og efterprøvede oplysninger fra sammenslutningen af EU-producenter. |

(78)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet i alt (i ton)

9 517 192

10 293 817

10 054 658

10 507 529

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

108

108

106

106

110

110

Markedsandel (%)

92

95

96

94

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

103

103

105

105

102

102

Kilde:

Kilde:

Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. og efterprøvede oplysninger fra sammenslutningen af EU-producenter.

| (79) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 10 % i den betragtede periode. Den steg med 8 % mellem 2018 og 2019 og faldt derefter lidt med 2 % i 2020 for at stige yderligere med 4 % i NUP. |
| --- | --- |

(79)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 10 % i den betragtede periode. Den steg med 8 % mellem 2018 og 2019 og faldt derefter lidt med 2 % i 2020 for at stige yderligere med 4 % i NUP.

| (80) | EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule med 2 % i løbet af den betragtede periode. Den steg med 5 % mellem 2018 og 2020, men faldt i NUP. |
| --- | --- |

(80)

EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule med 2 % i løbet af den betragtede periode. Den steg med 5 % mellem 2018 og 2020, men faldt i NUP.

5.5.2.3.   Vækst

| (81) | Væksten i forbruget i Unionen var på 8 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen drog fordel af denne stigning i forbruget og øgede endda sin markedsandel en smule med 2 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(81)

Væksten i forbruget i Unionen var på 8 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen drog fordel af denne stigning i forbruget og øgede endda sin markedsandel en smule med 2 % i den betragtede periode.

5.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (82) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 5 507 | 6 159 | 5 999 | 5 557 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 112 | 109 | 101 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 2 002 | 1 918 | 1 867 | 2 015 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 96 | 93 | 101 |
| Kilde: | Efterprøvede oplysninger fra sammenslutningen af EU-producenter. |

(82)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Antal ansatte

5 507

6 159

5 999

5 557

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

112

112

109

109

101

101

Produktivitet (ton/ansat)

2 002

1 918

1 867

2 015

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

96

96

93

93

101

101

Kilde:

Kilde:

Efterprøvede oplysninger fra sammenslutningen af EU-producenter.

| (83) | Antallet af ansatte varierede i den betragtede periode. Det steg fra 2018 til 2019 med 12 % og faldt derefter gradvist i 2020 og NUP til et niveau lidt over niveauet i 2018. Produktiviteten faldt fra 2018 til 2020 med 7 % og steg med 8 % fra 2020 til NUP. I den betragtede periode faldt produktionen med 1 %. |
| --- | --- |

(83)

Antallet af ansatte varierede i den betragtede periode. Det steg fra 2018 til 2019 med 12 % og faldt derefter gradvist i 2020 og NUP til et niveau lidt over niveauet i 2018. Produktiviteten faldt fra 2018 til 2020 med 7 % og steg med 8 % fra 2020 til NUP. I den betragtede periode faldt produktionen med 1 %.

5.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (84) | Den dumpingmargen, der blev fastsat i den nuværende undersøgelsesperiode, lå betydeligt over minimalniveauet, mens importen fra Belarus i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde 1,9 % af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(84)

Den dumpingmargen, der blev fastsat i den nuværende undersøgelsesperiode, lå betydeligt over minimalniveauet, mens importen fra Belarus i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde 1,9 % af EU-forbruget.

5.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

5.5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (85) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton) | 508 | 469 | 424 | 651 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 128 |
| Enhedsproduktionsomkostninger | 477 | 438 | 410 | 578 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 92 | 86 | 121 |
| Kilde: | Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(85)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen

Salgspriser og produktionsomkostninger i Unionen

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)

508

469

424

651

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

128

128

Enhedsproduktionsomkostninger

477

438

410

578

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

92

92

86

86

121

121

Kilde:

Kilde:

Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (86) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 17 % mellem 2018 og 2020 og afspejler faldet i enhedsproduktionsomkostningerne. I NUP steg prisen med 45 % i forhold til 2020. Prisstigningen skyldtes en stigning i enhedsproduktionsomkostningerne og en stigning i efterspørgslen som følge af genopretningen efter covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(86)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 17 % mellem 2018 og 2020 og afspejler faldet i enhedsproduktionsomkostningerne. I NUP steg prisen med 45 % i forhold til 2020. Prisstigningen skyldtes en stigning i enhedsproduktionsomkostningerne og en stigning i efterspørgslen som følge af genopretningen efter covid-19-pandemien.

| (87) | Den nuværende antidumpingtold gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at forblive konkurrencedygtig med det nuværende prisniveau, da EU-producenternes enhedsomkostninger som forklaret i betragtning 64 var højere end den gennemsnitlige importpris fra Belarus i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(87)

Den nuværende antidumpingtold gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at forblive konkurrencedygtig med det nuværende prisniveau, da EU-producenternes enhedsomkostninger som forklaret i betragtning 64 var højere end den gennemsnitlige importpris fra Belarus i hele den betragtede periode.

5.5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (88) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 41 477 | 41 434 | 40 137 | 42 622 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Kilde: | Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(88)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

41 477

41 434

40 137

42 622

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

97

97

103

103

Kilde:

Kilde:

Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (89) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg svagt med 3 % i den betragtede periode med et midlertidigt fald på 3 % i 2020, som hovedsagelig skyldtes produktionsstandsninger som følge af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(89)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg svagt med 3 % i den betragtede periode med et midlertidigt fald på 3 % i 2020, som hovedsagelig skyldtes produktionsstandsninger som følge af covid-19-pandemien.

5.5.3.3.   Lagerbeholdninger

| (90) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (i ton) | 186 048 | 181 490 | 170 626 | 193 376 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 92 | 104 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 10,2 | 9,6 | 9,6 | 9,7 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |
| Kilde: | Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(90)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Slutlagre (i ton)

186 048

181 490

170 626

193 376

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

92

92

104

104

Slutlagre i procent af produktionen

10,2

9,6

9,6

9,7

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

94

94

93

93

95

95

Kilde:

Kilde:

Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (91) | Lagerbeholdningerne steg med 4 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(91)

Lagerbeholdningerne steg med 4 % i den betragtede periode.

5.5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (92) | Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2018 | 2019 | 2020 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 8,4 | 5,0 | 4,9 | 15,3 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 60 | 58 | 183 |
| Likviditet (EUR) | 77 870 905 | 63 476 067 | 41 354 068 | 109 174 968 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 82 | 53 | 140 |
| Investeringer (EUR) | 21 227 319 | 15 647 296 | 17 870 081 | 18 838 367 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 74 | 84 | 89 |
| Investeringsafkast (%) | 102 | 69 | 51 | 215 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 68 | 50 | 211 |
| Kilde: | Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(92)

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2018

2019

2020

Nuværende undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

8,4

5,0

4,9

15,3

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

60

60

58

58

183

183

Likviditet (EUR)

77 870 905

63 476 067

41 354 068

109 174 968

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

82

82

53

53

140

140

Investeringer (EUR)

21 227 319

15 647 296

17 870 081

18 838 367

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

74

74

84

84

89

89

Investeringsafkast (%)

102

69

51

215

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

68

68

50

50

211

211

Kilde:

Kilde:

Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (93) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt mellem 2018 og 2020 fra 8,4 % til 4,9 % efterfulgt af en kraftig stigning mellem 2020 og NUP og nåede op på 15,3 %. I NUP gav stigningen i efterspørgslen, som blev forklaret ved den økonomiske genopretning efter covid-19, erhvervsgrenen mulighed for at hæve sine priser i højere grad end stigningen i produktionsomkostningerne, hvilket resulterede i øget rentabilitet. Den gældende antidumpingtold gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at vende tilbage til en sund forretningssituation. I hele den betragtede periode var de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet højere end den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse (4,8 %). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt mellem 2018 og 2020 fra 8,4 % til 4,9 % efterfulgt af en kraftig stigning mellem 2020 og NUP og nåede op på 15,3 %. I NUP gav stigningen i efterspørgslen, som blev forklaret ved den økonomiske genopretning efter covid-19, erhvervsgrenen mulighed for at hæve sine priser i højere grad end stigningen i produktionsomkostningerne, hvilket resulterede i øget rentabilitet. Den gældende antidumpingtold gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at vende tilbage til en sund forretningssituation. I hele den betragtede periode var de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet højere end den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse (4,8 %).

| (94) | Undersøgelsen viste, at NUP var kendetegnet ved ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med udbruddet af covid-19-pandemien efterfulgt af en hurtig økonomisk genopretning. Navnlig i 2020 oplevede EU-markedet for armeringsstænger store forstyrrelser som følge af covid-19 med usædvanlig stor volatilitet. I første halvår af 2020 blev produktionen midlertidigt indstillet på grund af manglende ordrer. På et senere tidspunkt, i anden halvdel af 2020 og i NUP, forbedredes rentabiliteten for EU-producenterne af armeringsstænger, da efterspørgslen fortsat kom sig hurtigere end forventet. I den forbindelse var forbedringen af EU-producenternes rentabilitet i NUP sandsynligvis af midlertidig karakter, da den hovedsagelig skyldtes en usædvanlig hurtig og kraftig stigning i efterspørgslen, som førte til højere prisniveauer. |
| --- | --- |

(94)

Undersøgelsen viste, at NUP var kendetegnet ved ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med udbruddet af covid-19-pandemien efterfulgt af en hurtig økonomisk genopretning. Navnlig i 2020 oplevede EU-markedet for armeringsstænger store forstyrrelser som følge af covid-19 med usædvanlig stor volatilitet. I første halvår af 2020 blev produktionen midlertidigt indstillet på grund af manglende ordrer. På et senere tidspunkt, i anden halvdel af 2020 og i NUP, forbedredes rentabiliteten for EU-producenterne af armeringsstænger, da efterspørgslen fortsat kom sig hurtigere end forventet. I den forbindelse var forbedringen af EU-producenternes rentabilitet i NUP sandsynligvis af midlertidig karakter, da den hovedsagelig skyldtes en usædvanlig hurtig og kraftig stigning i efterspørgslen, som førte til højere prisniveauer.

| (95) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten steg med 40 % kraftigt hjulpet af rentabiliteten, men med en lavere sats, hvilket igen afspejler den positive virkning af antidumpingtolden og de ekstraordinære omstændigheder i NUP, der er beskrevet i betragtning 94. |
| --- | --- |

(95)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten steg med 40 % kraftigt hjulpet af rentabiliteten, men med en lavere sats, hvilket igen afspejler den positive virkning af antidumpingtolden og de ekstraordinære omstændigheder i NUP, der er beskrevet i betragtning 94.

| (96) | Investeringsniveauet faldt med 11 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(96)

Investeringsniveauet faldt med 11 % i den betragtede periode.

| (97) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det faldt mellem 2018 og 2020 fra 102 % til 51 % og steg kraftigt mellem 2020 og NUP. Samlet set mere end fordobledes investeringsafkastet i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(97)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det faldt mellem 2018 og 2020 fra 102 % til 51 % og steg kraftigt mellem 2020 og NUP. Samlet set mere end fordobledes investeringsafkastet i den betragtede periode.

5.6.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (98) | De fleste skadesindikatorer, som f.eks. EU-salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, rentabilitet og likviditet, udviklede sig positivt i den betragtede periode. Selv om tendensen for indikatorerne, som f.eks. slutlagre og investeringer, var negativ i denne periode, er deres absolutte niveauer tilfredsstillende og tydede derfor ikke på væsentlig skade. |
| --- | --- |

(98)

De fleste skadesindikatorer, som f.eks. EU-salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, rentabilitet og likviditet, udviklede sig positivt i den betragtede periode. Selv om tendensen for indikatorerne, som f.eks. slutlagre og investeringer, var negativ i denne periode, er deres absolutte niveauer tilfredsstillende og tydede derfor ikke på væsentlig skade.

| (99) | Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen derfor, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig fra tidligere skade og ikke led væsentlig skade i NUP i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning. |
| --- | --- |

(99)

Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen derfor, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig fra tidligere skade og ikke led væsentlig skade i NUP i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning.

6.   SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

| (100) | Kommissionen konkluderede i betragtning 99, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der ville være sandsynlighed for fornyet skade forårsaget af dumpingimporten fra Belarus, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konkluderede i betragtning 99, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Derfor vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der ville være sandsynlighed for fornyet skade forårsaget af dumpingimporten fra Belarus, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (101) | For at fastslå, om der er sandsynlighed for fornyet skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra det pågældende land, undersøgte Kommissionen: i) produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus og ii) de sandsynlige prisniveauer for importen fra Belarus og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(101)

For at fastslå, om der er sandsynlighed for fornyet skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra det pågældende land, undersøgte Kommissionen: i) produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus og ii) de sandsynlige prisniveauer for importen fra Belarus og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

6.1.   Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus

Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Belarus

| (102) | Som anført i betragtning 49 blev den uudnyttede kapacitet anslået til at være på over 900 000 ton, hvilket udgjorde mere end 8 % af EU-forbruget i NUP. Denne uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til at forsyne EU-markedet, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(102)

Som anført i betragtning 49 blev den uudnyttede kapacitet anslået til at være på over 900 000 ton, hvilket udgjorde mere end 8 % af EU-forbruget i NUP. Denne uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til at forsyne EU-markedet, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe.

6.2.   EU-markedets tiltrækningskraft, de sandsynlige prisniveauer for importen fra Belarus og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe

EU-markedets tiltrækningskraft, de sandsynlige prisniveauer for importen fra Belarus og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe

| (103) | Som fastslået i betragtning 44-46 var EU-markedet med hensyn til størrelse, priser og nærhed fortsat attraktivt for belarusiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(103)

Som fastslået i betragtning 44-46 var EU-markedet med hensyn til størrelse, priser og nærhed fortsat attraktivt for belarusiske eksporterende producenter.

| (104) | Kommissionen analyserede prisniveauet for importen fra Belarus til Unionen. De vejede gennemsnitlige belarusiske importpriser uden antidumpingtold var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode. I NUP var importpriserne fra Belarus (10) 13 % til 15 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret i betragtning 64 og 87 var prisniveauet for importen fra Belarus desuden endnu lavere end EU-produktionsomkostningerne. Det er derfor sandsynligt, at EU-markedet vil blive endnu mere attraktivt for Belarus, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen analyserede prisniveauet for importen fra Belarus til Unionen. De vejede gennemsnitlige belarusiske importpriser uden antidumpingtold var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode. I NUP var importpriserne fra Belarus (10) 13 % til 15 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret i betragtning 64 og 87 var prisniveauet for importen fra Belarus desuden endnu lavere end EU-produktionsomkostningerne. Det er derfor sandsynligt, at EU-markedet vil blive endnu mere attraktivt for Belarus, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

10

| (105) | Med henblik på at vurdere virkningen af den fremtidige import på EU-erhvervsgrenens situation fandt Kommissionen, at prisniveauerne for den belarusiske eksport til tredjelandsmarkeder ville være en rimelig indikator for fremtidige prisniveauer ved salg til Unionen. |
| --- | --- |

(105)

Med henblik på at vurdere virkningen af den fremtidige import på EU-erhvervsgrenens situation fandt Kommissionen, at prisniveauerne for den belarusiske eksport til tredjelandsmarkeder ville være en rimelig indikator for fremtidige prisniveauer ved salg til Unionen.

| (106) | Som anført i betragtning 44 analyserede Kommissionen prisniveauet for den belarusiske eksport til tredjelandsmarkeder og konstaterede, at disse eksportpriser var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser (15 %). Derfor er EU-markedet, for så vidt angår priser, fortsat meget attraktivt for belarusiske producenter. |
| --- | --- |

(106)

Som anført i betragtning 44 analyserede Kommissionen prisniveauet for den belarusiske eksport til tredjelandsmarkeder og konstaterede, at disse eksportpriser var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser (15 %). Derfor er EU-markedet, for så vidt angår priser, fortsat meget attraktivt for belarusiske producenter.

| (107) | I betragtning af ovenstående og hvis de stod over for en stigning i lavprisimporten fra Belarus, ville EU-producenterne i et forsøg på at bevare salgsmængder og markedsandele være tvunget til at sænke deres priser. Det ville få indvirkning på erhvervsgrenens samlede rentabilitet, som ville blive forværret. |
| --- | --- |

(107)

I betragtning af ovenstående og hvis de stod over for en stigning i lavprisimporten fra Belarus, ville EU-producenterne i et forsøg på at bevare salgsmængder og markedsandele være tvunget til at sænke deres priser. Det ville få indvirkning på erhvervsgrenens samlede rentabilitet, som ville blive forværret.

| (108) | Hvis EU-erhvervsgrenen på den anden side fastholdt sine nuværende prisniveauer, ville dette have en næsten umiddelbar negativ indvirkning på erhvervsgrenens salgs- og produktionsmængde samt markedsandele. Desuden ville et fald i produktionsmængden medføre en stigning i enhedsproduktionsomkostningerne på grund af reducerede stordriftsfordele. Det vil yderligere forværre EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Med et tab af rentabilitet ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at foretage de nødvendige investeringer. Dette ville i sidste ende også føre til tab af arbejdspladser og risiko for lukning af produktionslinjer. |
| --- | --- |

(108)

Hvis EU-erhvervsgrenen på den anden side fastholdt sine nuværende prisniveauer, ville dette have en næsten umiddelbar negativ indvirkning på erhvervsgrenens salgs- og produktionsmængde samt markedsandele. Desuden ville et fald i produktionsmængden medføre en stigning i enhedsproduktionsomkostningerne på grund af reducerede stordriftsfordele. Det vil yderligere forværre EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Med et tab af rentabilitet ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at foretage de nødvendige investeringer. Dette ville i sidste ende også føre til tab af arbejdspladser og risiko for lukning af produktionslinjer.

| (109) | Den undersøgte vare påvirkes af sanktionspakkerne over for Rusland og Belarus, men som nævnt i betragtning 47 kan den nuværende situation ikke anses for at være af varig karakter. Kommissionen fandt, at de ikke kan have betydning for dens konklusioner i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(109)

Den undersøgte vare påvirkes af sanktionspakkerne over for Rusland og Belarus, men som nævnt i betragtning 47 kan den nuværende situation ikke anses for at være af varig karakter. Kommissionen fandt, at de ikke kan have betydning for dens konklusioner i denne undersøgelse.

6.3.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

| (110) | På dette grundlag blev det konkluderet, at det uden foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Belarus til skadevoldende priser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig. |
| --- | --- |

(110)

På dette grundlag blev det konkluderet, at det uden foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Belarus til skadevoldende priser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (111) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(111)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (112) | Som anført i betragtning 99, har EU-erhvervsgrenen genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af tidligere dumping. Hvis de gældende foranstaltninger fik lov at udløbe, ville EU-erhvervsgrenen helt sikkert blive konfronteret med øget illoyal konkurrence fra de belarusiske producenter, hvilket sandsynligvis ville sætte en stopper for den igangværende genrejsning af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(112)

Som anført i betragtning 99, har EU-erhvervsgrenen genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af tidligere dumping. Hvis de gældende foranstaltninger fik lov at udløbe, ville EU-erhvervsgrenen helt sikkert blive konfronteret med øget illoyal konkurrence fra de belarusiske producenter, hvilket sandsynligvis ville sætte en stopper for den igangværende genrejsning af EU-erhvervsgrenen.

| (113) | Kommissionen konkluderede derfor, at en videreførelse af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen konkluderede derfor, at en videreførelse af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

| (114) | Som anført i betragtning 15 gav ingen importør sig til kende hverken efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen eller i løbet af undersøgelsen. Selv om det ikke kan udelukkes, at indførelsen af foranstaltningerne havde en negativ indflydelse på importørernes aktivitet, er de ikke afhængige af Belarus og kan indkøbe den undersøgte vare i andre lande, som f.eks. Norge og Tyrkiet. Kommissionen konkluderer derfor, at der ud fra importørernes synspunkt ikke var tvingende grunde til ikke at forlænge de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(114)

Som anført i betragtning 15 gav ingen importør sig til kende hverken efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen eller i løbet af undersøgelsen. Selv om det ikke kan udelukkes, at indførelsen af foranstaltningerne havde en negativ indflydelse på importørernes aktivitet, er de ikke afhængige af Belarus og kan indkøbe den undersøgte vare i andre lande, som f.eks. Norge og Tyrkiet. Kommissionen konkluderer derfor, at der ud fra importørernes synspunkt ikke var tvingende grunde til ikke at forlænge de gældende foranstaltninger.

7.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (115) | Ingen brugere gav sig til kende hverken efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen eller i løbet af undersøgelsen. Der var derfor ingen tegn på, at konklusionen i den oprindelige undersøgelse (11) ikke længere var gyldig, og at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have en negativ indvirkning på brugerne, som vil opveje foranstaltningernes positive indvirkning. |
| --- | --- |

(115)

Ingen brugere gav sig til kende hverken efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen eller i løbet af undersøgelsen. Der var derfor ingen tegn på, at konklusionen i den oprindelige undersøgelse (11) ikke længere var gyldig, og at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have en negativ indvirkning på brugerne, som vil opveje foranstaltningernes positive indvirkning.

11

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (116) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af armeringsstænger med oprindelse i Belarus. |
| --- | --- |

(116)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af armeringsstænger med oprindelse i Belarus.

8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (117) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om fortsat eller fornyet dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende armeringsstænger fra Belarus opretholdes. |
| --- | --- |

(117)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om fortsat eller fornyet dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende armeringsstænger fra Belarus opretholdes.

| (118) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(118)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

12

Den Europæiske Unions Tidende

| (119) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(119)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der pålægges en endelig antidumpingtold på importen af visse armeringsstænger af jern og ulegeret stål, kun smedede, varmvalsede, varmtrukne eller varmstrengpressede, snoet efter valsningen eller ej, med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 og ex 7214 99 95 (Taric-kode 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010 og 7214999510) og med oprindelse i Belarus. Armeringsstænger af jern eller stål med høj udmattelsesstyrke er udelukket. Andre lange varer, som f.eks. runde stænger, er udelukket

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til 10,6 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1019 af 16. juni 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse armeringsstænger af stål med oprindelse i Republikken Hviderusland (EUT L 155 af 17.6.2017, s. 6).

2

(3)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 372 af 16.9.2021, s. 9).

3

(4)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af armeringsstænger med oprindelse i Republikken Belarus (EUT C 231 af 15.6.2022, s. 21).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2607.

6

(7)  Eksporterende producent: https://eng.belsteel.com/about/rolling-production.php.

7

(8)  CRU-gruppens database, https://www.crugroup.com/.

8

(9)  Omkostningerne efter importen blev fastsat til 2 % i den oprindelige undersøgelse.

9

(10)  Hvis omkostningerne efter importen på 2 % ville blive inkluderet, ville prisforskellen være på 11,8 %-12 % som anført i betragtning 66.

10

(11)  Samlet set var der ingen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Belarus.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

12

---

AFGØRELSER

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/34

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/1051

af 22. maj 2023

om ændring af afgørelse (EU) 2019/1754 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207 sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Lissabonaftalen vedrørende beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering af 31. oktober 1958 (»Lissabonaftalen«) er en traktat, som forvaltes af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). Lissabonaftalen skaber en særlig union (»den særlige union«) inden for rammerne af Unionen til Beskyttelse af Industriel Ejendomsret. Den kan tiltrædes af parterne i Pariserkonventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret, der blev undertegnet den 20. marts 1883 i Paris. De kontraherende parter (»parterne«) skal på deres områder beskytte de oprindelsesbetegnelser for varer fra de andre parter, som er anerkendt og beskyttet i denne henseende i deres oprindelsesland og registreret hos WIPO's Internationale Bureau, medmindre de inden for en periode på ét år efter modtagelsen af meddelelsen om en sådan registrering erklærer, at de ikke kan påtage sig beskyttelsen. |
| --- | --- |

(1)

Lissabonaftalen vedrørende beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering af 31. oktober 1958 (»Lissabonaftalen«) er en traktat, som forvaltes af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). Lissabonaftalen skaber en særlig union (»den særlige union«) inden for rammerne af Unionen til Beskyttelse af Industriel Ejendomsret. Den kan tiltrædes af parterne i Pariserkonventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret, der blev undertegnet den 20. marts 1883 i Paris. De kontraherende parter (»parterne«) skal på deres områder beskytte de oprindelsesbetegnelser for varer fra de andre parter, som er anerkendt og beskyttet i denne henseende i deres oprindelsesland og registreret hos WIPO's Internationale Bureau, medmindre de inden for en periode på ét år efter modtagelsen af meddelelsen om en sådan registrering erklærer, at de ikke kan påtage sig beskyttelsen.

| (2) | Syv medlemsstater er part i Lissabonaftalen, nemlig Bulgarien, Tjekkiet, Frankrig, Italien, Ungarn, Portugal og Slovakiet. Unionen er ikke selv part i Lissabonaftalen, idet kun lande kan tiltræde den. |
| --- | --- |

(2)

Syv medlemsstater er part i Lissabonaftalen, nemlig Bulgarien, Tjekkiet, Frankrig, Italien, Ungarn, Portugal og Slovakiet. Unionen er ikke selv part i Lissabonaftalen, idet kun lande kan tiltræde den.

| (3) | Efter gennemgang af Lissabonaftalen vedtog WIPO's diplomatiske konference den 20. maj 2015 Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (1) (»Genèveaftalen«). Genèveaftalen udvider beskyttelsen af oprindelsesbetegnelser til at omfatte alle geografiske betegnelser og tillader mellemstatslige organisationer at blive parter deri. |
| --- | --- |

(3)

Efter gennemgang af Lissabonaftalen vedtog WIPO's diplomatiske konference den 20. maj 2015 Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (1) (»Genèveaftalen«). Genèveaftalen udvider beskyttelsen af oprindelsesbetegnelser til at omfatte alle geografiske betegnelser og tillader mellemstatslige organisationer at blive parter deri.

| (4) | I sin dom af 25. oktober 2017 (2) fastslog Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«), at forhandlingen af Genèveaftalen faldt inden for den enekompetence, der tildeles Unionen ved artikel 3, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) inden for den fælles handelspolitik, jf. artikel 207, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(4)

I sin dom af 25. oktober 2017 (2) fastslog Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«), at forhandlingen af Genèveaftalen faldt inden for den enekompetence, der tildeles Unionen ved artikel 3, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) inden for den fælles handelspolitik, jf. artikel 207, stk. 1, i TEUF.

| (5) | Den 27. juli 2018 fremsatte Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen på grundlag af artikel 207 og artikel 218, stk. 6, litra a), i TEUF. Henset til Unionens enekompetence for så vidt angår forhandlingen af Genèveaftalen, blev det fastsat i dette forslag, at kun Unionen tiltræder nævnte aftale. |
| --- | --- |

(5)

Den 27. juli 2018 fremsatte Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen på grundlag af artikel 207 og artikel 218, stk. 6, litra a), i TEUF. Henset til Unionens enekompetence for så vidt angår forhandlingen af Genèveaftalen, blev det fastsat i dette forslag, at kun Unionen tiltræder nævnte aftale.

| (6) | Rådet vedtog den 7. oktober 2019 enstemmigt afgørelse (EU) 2019/1754 (3) om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen i overensstemmelse med artikel 293, stk. 1, i TEUF. Artikel 3 i afgørelse (EU) 2019/1754 fastsætter, at de medlemsstater, der ønsker det, bemyndiges til sammen med Unionen at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen, alt efter hvad der er relevant, i Unionens interesse og med fuld respekt for dennes enekompetence. Artikel 4 i afgørelse (EU) 2019/1754 fastsætter at, i den særlige union repræsenteres Unionen og enhver medlemsstat, der ratificerer eller tiltræder Genèveaftalen, af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Endvidere er Unionen i henhold til artikel 4 i afgørelse (EU) 2019/1754 ansvarlig for at sikre, at Unionen og de medlemsstater, der ratificerer eller tiltræder Genèveaftalen, udøver deres rettigheder og opfylder deres forpligtelser. |
| --- | --- |

(6)

Rådet vedtog den 7. oktober 2019 enstemmigt afgørelse (EU) 2019/1754 (3) om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen i overensstemmelse med artikel 293, stk. 1, i TEUF. Artikel 3 i afgørelse (EU) 2019/1754 fastsætter, at de medlemsstater, der ønsker det, bemyndiges til sammen med Unionen at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen, alt efter hvad der er relevant, i Unionens interesse og med fuld respekt for dennes enekompetence. Artikel 4 i afgørelse (EU) 2019/1754 fastsætter at, i den særlige union repræsenteres Unionen og enhver medlemsstat, der ratificerer eller tiltræder Genèveaftalen, af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Endvidere er Unionen i henhold til artikel 4 i afgørelse (EU) 2019/1754 ansvarlig for at sikre, at Unionen og de medlemsstater, der ratificerer eller tiltræder Genèveaftalen, udøver deres rettigheder og opfylder deres forpligtelser.

| (7) | I en erklæring, der er optaget i Rådets protokol vedrørende vedtagelsen af afgørelse (EU) 2019/1754, har Kommissionen bestridt muligheden for at bemyndige alle medlemsstater, der ønsker det, til at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen sammen med Unionen. Kommissionen anførte dog også, at den havde været indforstået med at acceptere, at de syv medlemsstater, der allerede er parter i Lissabonaftalen, og som har registreret adskillige intellektuelle ejendomsrettigheder i henhold til denne aftale, blev bemyndiget til at tiltræde Genèveaftalen i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(7)

I en erklæring, der er optaget i Rådets protokol vedrørende vedtagelsen af afgørelse (EU) 2019/1754, har Kommissionen bestridt muligheden for at bemyndige alle medlemsstater, der ønsker det, til at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen sammen med Unionen. Kommissionen anførte dog også, at den havde været indforstået med at acceptere, at de syv medlemsstater, der allerede er parter i Lissabonaftalen, og som har registreret adskillige intellektuelle ejendomsrettigheder i henhold til denne aftale, blev bemyndiget til at tiltræde Genèveaftalen i Unionens interesse.

| (8) | Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020, tre måneder efter at Unionen deponerede sit tiltrædelsesinstrument og dermed bragte antallet af parter op på de nødvendige fem. |
| --- | --- |

(8)

Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020, tre måneder efter at Unionen deponerede sit tiltrædelsesinstrument og dermed bragte antallet af parter op på de nødvendige fem.

| (9) | Kommissionen anlagde den 17. januar 2020 sag i henhold til artikel 263 i TEUF for at søge om delvis annullation af afgørelse (EU) 2019/1754 på grund af en overtrædelse af artikel 218, stk. 6, og artikel 293, stk. 1, i TEUF, af princippet om kompetencetildelingen som fastsat i artikel 13, stk. 2, i TEU, af princippet om institutionel balance og af Kommissionens initiativret og alternativt på grund af en overtrædelse af artikel 2, stk. 1, og artikel 207 i TEUF og begrundelsespligten. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anlagde den 17. januar 2020 sag i henhold til artikel 263 i TEUF for at søge om delvis annullation af afgørelse (EU) 2019/1754 på grund af en overtrædelse af artikel 218, stk. 6, og artikel 293, stk. 1, i TEUF, af princippet om kompetencetildelingen som fastsat i artikel 13, stk. 2, i TEU, af princippet om institutionel balance og af Kommissionens initiativret og alternativt på grund af en overtrædelse af artikel 2, stk. 1, og artikel 207 i TEUF og begrundelsespligten.

| (10) | Kommissionen anmodede Domstolen om at annullere afgørelse (EU) 2019/1754, for så vidt at nævnte afgørelse bemyndiger alle medlemsstater til at tiltræde Genèveaftalen. Kommissionen anmodede dog også Domstolen om at opretholde retsvirkningerne af de dele af nævnte afgørelse, som den har påstået annulleret, navnlig enhver anvendelse af den tilladelse, der er givet til at tiltræde Genèveaftalen, og som inden datoen for afsigelse af dommen er gennemført af de syv medlemsstater, der allerede er parter i Lissabonaftalen. Kommissionen anførte, at den undtagelsesvis kunne acceptere et kompromis, hvorved de syv medlemsstater, der er parter i Lissabonaftalen, tiltræder Genèveaftalen for at undgå problemer forbundet med kontinuiteten af rettigheder. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen anmodede Domstolen om at annullere afgørelse (EU) 2019/1754, for så vidt at nævnte afgørelse bemyndiger alle medlemsstater til at tiltræde Genèveaftalen. Kommissionen anmodede dog også Domstolen om at opretholde retsvirkningerne af de dele af nævnte afgørelse, som den har påstået annulleret, navnlig enhver anvendelse af den tilladelse, der er givet til at tiltræde Genèveaftalen, og som inden datoen for afsigelse af dommen er gennemført af de syv medlemsstater, der allerede er parter i Lissabonaftalen. Kommissionen anførte, at den undtagelsesvis kunne acceptere et kompromis, hvorved de syv medlemsstater, der er parter i Lissabonaftalen, tiltræder Genèveaftalen for at undgå problemer forbundet med kontinuiteten af rettigheder.

| (11) | I sin dom af 22. november 2022 (4) annullerede Domstolen artikel 3, og i det omfang at den indeholder henvisninger til medlemsstaterne, artikel 4 i afgørelse (EU) 2019/1754. |
| --- | --- |

(11)

I sin dom af 22. november 2022 (4) annullerede Domstolen artikel 3, og i det omfang at den indeholder henvisninger til medlemsstaterne, artikel 4 i afgørelse (EU) 2019/1754.

| (12) | I sin dom af 22. november 2022 anerkendte Domstolen dog også nødvendigheden af at bevare ancienniteten og kontinuiteten i beskyttelsen af oprindelsesbetegnelser, der er registreret i henhold til Lissabonaftalen i de syv medlemsstater, der allerede var parter i denne aftale, især i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde mellem Unionen og medlemsstaterne fastsat i artikel 4, stk. 3, i TEU, for at beskytte erhvervede rettigheder, der følger af disse nationale registreringer. Domstolen erklærede følgelig, at retsvirkningerne af de annullerede dele af afgørelse (EU) 2019/1754 bør opretholdes for de medlemsstater, der allerede har gjort brug af bemyndigelsen til at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen inden for en rimelig periode, der ikke overstiger seks måneder fra datoen for afsigelsen af dommen, indtil en ny rådsafgørelse træder i kraft. |
| --- | --- |

(12)

I sin dom af 22. november 2022 anerkendte Domstolen dog også nødvendigheden af at bevare ancienniteten og kontinuiteten i beskyttelsen af oprindelsesbetegnelser, der er registreret i henhold til Lissabonaftalen i de syv medlemsstater, der allerede var parter i denne aftale, især i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde mellem Unionen og medlemsstaterne fastsat i artikel 4, stk. 3, i TEU, for at beskytte erhvervede rettigheder, der følger af disse nationale registreringer. Domstolen erklærede følgelig, at retsvirkningerne af de annullerede dele af afgørelse (EU) 2019/1754 bør opretholdes for de medlemsstater, der allerede har gjort brug af bemyndigelsen til at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen inden for en rimelig periode, der ikke overstiger seks måneder fra datoen for afsigelsen af dommen, indtil en ny rådsafgørelse træder i kraft.

| (13) | Henset til Unionens enekompetence og muligheden for Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen er det kun i visse behørigt begrundede og særlige tilfælde, at medlemsstater kan bemyndiges, i Unionens interesse, til at tiltræde sammen med Unionen. |
| --- | --- |

(13)

Henset til Unionens enekompetence og muligheden for Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen er det kun i visse behørigt begrundede og særlige tilfælde, at medlemsstater kan bemyndiges, i Unionens interesse, til at tiltræde sammen med Unionen.

| (14) | Artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 (5) indeholder overgangsbestemmelser for oprindelsesbetegnelser med oprindelse i medlemsstater, som allerede er registreret i henhold til Lissabonaftalen. På grundlag af disse bestemmelser underrettede de syv medlemsstater, der er parter i Lissabonaftalen, den 14. november 2022 Kommissionen om, at de havde valgt at anmode om international registrering i henhold til Genèveaftalen af de oprindelsesbetegnelser, der allerede er registreret i henhold til Lissabonaftalen. |
| --- | --- |

(14)

Artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 (5) indeholder overgangsbestemmelser for oprindelsesbetegnelser med oprindelse i medlemsstater, som allerede er registreret i henhold til Lissabonaftalen. På grundlag af disse bestemmelser underrettede de syv medlemsstater, der er parter i Lissabonaftalen, den 14. november 2022 Kommissionen om, at de havde valgt at anmode om international registrering i henhold til Genèveaftalen af de oprindelsesbetegnelser, der allerede er registreret i henhold til Lissabonaftalen.

| (15) | I betragtning af disse særlige omstændigheder bør afgørelse (EU) 2019/1754 ændres for, med fuld respekt for Unionens enekompetence, at kunne bemyndige de syv medlemsstater, der var parter i Lissabonaftalen forud for Genèveaftalens ikrafttræden, til også at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen, i det omfang det er strengt nødvendigt for i Unionens interesse at bevare ancienniteten og kontinuiteten i beskyttelsen af de oprindelsesbetegnelser, der allerede er registreret af disse medlemsstater i henhold til Lissabonaftalen. |
| --- | --- |

(15)

I betragtning af disse særlige omstændigheder bør afgørelse (EU) 2019/1754 ændres for, med fuld respekt for Unionens enekompetence, at kunne bemyndige de syv medlemsstater, der var parter i Lissabonaftalen forud for Genèveaftalens ikrafttræden, til også at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen, i det omfang det er strengt nødvendigt for i Unionens interesse at bevare ancienniteten og kontinuiteten i beskyttelsen af de oprindelsesbetegnelser, der allerede er registreret af disse medlemsstater i henhold til Lissabonaftalen.

| (16) | Afgørelse (EU) 2019/1754 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(16)

Afgørelse (EU) 2019/1754 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer af afgørelse (EU) 2019/1754

I afgørelse (EU) 2019/1754 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3 affattes således:

  »De medlemsstater, der var part i Lissabonaftalen den 26. februar 2020, nemlig Bulgarien, Tjekkiet, Frankrig, Italien, Ungarn, Portugal og Slovakiet, bemyndiges hermed til at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen sammen med Unionen med fuld respekt for dennes enekompetence, i det omfang deres tiltrædelse er strengt nødvendig for i Unionens interesse at bevare ancienniteten og kontinuiteten i beskyttelsen af de oprindelsesbetegnelser, der allerede er registreret af nævnte medlemsstater i henhold til Lissabonaftalen, og for at overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 (*1).

  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 af 23. oktober 2019 om Unionens indsats efter tiltrædelsen af Genèveaftalen under Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Artikel 3 affattes således:

»De medlemsstater, der var part i Lissabonaftalen den 26. februar 2020, nemlig Bulgarien, Tjekkiet, Frankrig, Italien, Ungarn, Portugal og Slovakiet, bemyndiges hermed til at ratificere eller tiltræde Genèveaftalen sammen med Unionen med fuld respekt for dennes enekompetence, i det omfang deres tiltrædelse er strengt nødvendig for i Unionens interesse at bevare ancienniteten og kontinuiteten i beskyttelsen af de oprindelsesbetegnelser, der allerede er registreret af nævnte medlemsstater i henhold til Lissabonaftalen, og for at overholde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 (*1).

*1

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 af 23. oktober 2019 om Unionens indsats efter tiltrædelsen af Genèveaftalen under Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Artikel 4, stk. 1, første afsnit, affattes således:

  »I den særlige union repræsenteres Unionen og enhver medlemsstat, der ratificerer eller tiltræder Genèveaftalen i henhold til denne afgørelses artikel 3, af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i TEU. Unionen er ansvarlig for at sikre udøvelsen af sine rettigheder og opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne afgørelses artikel 3.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 1, første afsnit, affattes således:

»I den særlige union repræsenteres Unionen og enhver medlemsstat, der ratificerer eller tiltræder Genèveaftalen i henhold til denne afgørelses artikel 3, af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i TEU. Unionen er ansvarlig for at sikre udøvelsen af sine rettigheder og opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne afgørelses artikel 3.«

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. maj 2023.

På Rådets vegne

E. BUSCH

Formand

---

(1)  
  EUT L 271 af 24.10.2019, s. 15.

1

(2)  Domstolens dom af 25. oktober 2017, Kommissionen mod Rådet (revideret Lissabonaftale), C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798.

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 af 7. oktober 2019 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Domstolens dom af 22. november 2022, Kommissionen mod Rådet, C-24/20, ECLI:EU:C:2022:911.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 af 23. oktober 2019 om Unionens indsats efter tiltrædelsen af Genèveaftalen under Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 1).

5

---

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/38

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/1052

af 22. maj 2023

om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det fælles udvalg, der er nedsat ved aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan, til vedtagelsen af det fælles udvalgs forretningsorden

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan (1) (»aftalen«) blev indgået på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2021/112 (2) og trådte i kraft den 30. juni 2021. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan (1) (»aftalen«) blev indgået på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2021/112 (2) og trådte i kraft den 30. juni 2021.

| (2) | Ved aftalens artikel 11, stk. 1, nedsættes der et fælles udvalg, som sikrer, at aftalen gennemføres effektivt. |
| --- | --- |

(2)

Ved aftalens artikel 11, stk. 1, nedsættes der et fælles udvalg, som sikrer, at aftalen gennemføres effektivt.

| (3) | I aftalens artikel 11, stk. 3, fastsættes det endvidere, at det fælles udvalg selv udarbejder og vedtager sin forretningsorden. |
| --- | --- |

(3)

I aftalens artikel 11, stk. 3, fastsættes det endvidere, at det fælles udvalg selv udarbejder og vedtager sin forretningsorden.

| (4) | Kommissionen og Japans udenrigsministerium har samarbejdet om at udarbejde et udkast til forretningsorden. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen og Japans udenrigsministerium har samarbejdet om at udarbejde et udkast til forretningsorden.

| (5) | Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i det fælles udvalg til vedtagelsen af det fælles udvalgs forretningsorden, bør fastlægges, da forretningsordenen vil være bindende for Unionen. |
| --- | --- |

(5)

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i det fælles udvalg til vedtagelsen af det fælles udvalgs forretningsorden, bør fastlægges, da forretningsordenen vil være bindende for Unionen.

| (6) | Unionens holdning i det fælles udvalg bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(6)

Unionens holdning i det fælles udvalg bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i det fælles udvalg, som er nedsat ved aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan på udvalgets første møde til vedtagelsen af dets forretningsorden, baseres på det udkast til det fælles udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

2.   Repræsentanten for Unionen i det fælles udvalg kan tilslutte sig mindre ændringer af udkastet til det fælles udvalgs afgørelse uden yderligere afgørelse truffet af Rådet.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. maj 2023.

På Rådets vegne

E. BUSCH

Formand

---

(1)  
  EUT L 229 af 16.7.2020, s. 4.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2021/112 af 25. januar 2021 om indgåelse af aftalen om civilluftfartens sikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan (EUT L 36 af 2.2.2021, s. 1).

2

---

UDKAST til

AFGØRELSE nr. 1/... TRUFFET AF DET FÆLLES UDVALG EU-JAPAN, DER ER NEDSAT VED AFTALEN OM CIVIL LUFTFARTSSIKKERHED MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG JAPAN

den ...

om vedtagelse af dets forretningsorden

DET FÆLLES UDVALG EU-JAPAN HAR —

under henvisning til aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan, særlig artikel 11, stk. 3 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Punkt 1

Det fælles udvalgs forretningsorden, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, vedtages herved.

Punkt 2

Denne afgørelse finder anvendelse fra dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i ..., den ...

For Den Europæiske Union

For Japan

---

BILAG

DET FÆLLES UDVALG FOR PARTERNE I AFTALEN OM CIVIL LUFTFARTSSIKKERHED MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG JAPAN

Forretningsorden

Punkt 1

Definitioner

I denne forretningsorden i henhold til artikel 11, stk. 3, i aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan forstås ved:

| — | »part«: Den Europæiske Union eller Japan |
| --- | --- |

—

»part«: Den Europæiske Union eller Japan

| — | »begge parter«: Den Europæiske Union og Japan. |
| --- | --- |

—

»begge parter«: Den Europæiske Union og Japan.

Punkt 2

Formandskab og sammensætning

1.   Formandskabet for det fælles udvalg varetages i fællesskab af en repræsentant for Den Europæiske Union og en repræsentant for Japan (»formænd«).

2.   I det fælles udvalg repræsenteres Den Europæiske Union af Europa-Kommissionen, der bistås af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og ledsages af luftfartsmyndighederne i EU-medlemsstaterne.

3.   Japan repræsenteres i det fælles udvalg af udenrigsministeriet og/eller Japans repræsentation i Den Europæiske Union og ledsaget af ministeriet for land, infrastruktur, transport og turisme.

Punkt 3

Møder

1.   Det fælles udvalg mødes med jævne mellemrum på anmodning af en af parterne.

2.   Mødestedet veksler så vidt muligt mellem Bruxelles og Tokyo. Alternativt kan der afholdes drøftelser via videokonference. Afgørelser og henstillinger, der vedtages på videokonference, har samme værdi som afgørelser og henstillinger, der vedtages på fysiske møder. Når mødedato og -sted er aftalt mellem parterne, indkaldes der til møder af Europa-Kommissionen på Den Europæiske Unions vegne og af udenrigsministeriet på Japans vegne.

3.   Det fælles udvalgs møder er ikke åbne for offentlig deltagelse, medmindre formændene træffer anden aftale. En pressemeddelelse kan udsendes efter fælles overenskomst mellem formændene, når møderne er afsluttet.

4.   Møder afholdes og dokumenter affattes på engelsk. Omkostninger til tolkning og oversættelse til et andet sprog afholdes af den part, der anmoder herom.

Punkt 4

Delegationer

1.   Inden hvert møde underretter parterne hinanden om den planlagte sammensætning af deres respektive delegationer og udpeger deres respektive formænd.

2.   Formændene kan på ad hoc-basis beslutte at indbyde eksterne parter til at deltage i møder i det fælles udvalg for at give oplysninger om bestemte emner eller som observatører.

Punkt 5

Sekretariat

En tjenestemand fra Europa-Kommissionen og en embedsmand fra udenrigsministeriet fungerer sammen som sekretærer for det fælles udvalg.

Punkt 6

Dagsorden for møderne

1.   Formændene udarbejder ved fælles overenskomst den foreløbige dagsorden for hvert møde. Denne foreløbige dagsorden og eventuelle relevante dokumenter sendes af sekretærerne til deltagerne senest 15 arbejdsdage før mødedatoen.

2.   Det fælles udvalg vedtager dagsordenen ved hvert mødes begyndelse. Punkter, som ikke findes på den foreløbige dagsorden, kan optages på dagsordenen, hvis parterne beslutter det.

3.   Formændene kan ved fælles overenskomst ændre den i stk. 1 omhandlede frist for fremsendelse af dokumenter, herunder den foreløbige dagsorden, for at tage hensyn til kravene i parternes interne procedurer eller sagens hastende karakter.

Punkt 7

Referat

1.   Der udarbejdes et udkast til referat efter hvert møde i det fælles udvalg. Det skal indeholde de afgørelser og henstillinger, der er vedtaget, og de konklusioner, der er opnået enighed om.

2.   Når mødereferatet er godkendt, underskrives det af formændene, og hver part arkiverer et originalt eksemplar eller en skannet kopi. Det er muligt at foretage elektronisk underskrift og arkivering.

Punkt 8

Skriftlig procedure

Hvis det er nødvendigt og behørigt begrundet, kan det fælles udvalgs henstillinger og afgørelser vedtages ved skriftlig procedure. Med henblik herpå udveksler formændene det udkast til foranstaltninger, som det fælles udvalg skal tage stilling til, og som derefter kan bekræftes ved brevveksling. Enhver af parterne kan dog anmode om, at det fælles udvalg indkaldes med henblik på at drøfte spørgsmålet.

Punkt 9

Drøftelser

1.   Det fælles udvalg vedtager sine afgørelser og henstillinger ved konsensus mellem parterne.

2.   Det fælles udvalgs afgørelser og henstillinger benævnes henholdsvis »afgørelse« og »henstilling« efterfulgt af et løbenummer, datoen for vedtagelsen og en beskrivelse af emnet.

3.   Det fælles udvalgs afgørelser og henstillinger undertegnes af formændene.

4.   Alle afgørelser vedtaget af det fælles udvalg gennemføres af parterne i overensstemmelse med deres egne interne procedurer.

5.   Afgørelser vedtaget af det fælles udvalg kan offentliggøres af parterne i deres respektive officielle tidender. Henstillinger og andre akter, der vedtages af det fælles udvalg, kan offentliggøres, hvis parterne beslutter det. Hver part beholder et originalt eksemplar eller en skannet kopi af afgørelserne og henstillingerne.

Punkt 10

Udgifter

1.   Parterne er hver især ansvarlige for at afholde de udgifter, de har som følge af deres deltagelse i det fælles udvalgs møder og møder i overensstemmelse med det fælles udvalgs afgørelser og henstillinger, herunder udgifter til personale, rejser og underhold samt omkostninger i forbindelse med postforsendelser og telekommunikation.

2.   Udgifter i forbindelse med den materielle tilrettelæggelse af møderne afholdes af den part, der er vært for mødet.

---

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/1053

af 30. maj 2023

om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/588 for så vidt angår operationelle krav for statslige tjenester, der leveres i henhold til EU-programmet for sikker konnektivitet og dets tjenesteportefølje

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/588 af 15. marts 2023 om oprettelse af EU-programmet for sikker konnektivitet for perioden 2023-2027 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 4 og 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | EU-programmet for sikker konnektivitet, der blev oprettet ved forordning (EU) 2023/588, har til formål at sikre, at statslige brugere på længere sigt får leveret og har uafbrudt adgang over hele verden til sikre, uafhængige, pålidelige og omkostningseffektive statslige satellitkommunikationstjenester, ved at oprette et sikkert konnektivitetssystem under civil kontrol. |
| --- | --- |

(1)

EU-programmet for sikker konnektivitet, der blev oprettet ved forordning (EU) 2023/588, har til formål at sikre, at statslige brugere på længere sigt får leveret og har uafbrudt adgang over hele verden til sikre, uafhængige, pålidelige og omkostningseffektive statslige satellitkommunikationstjenester, ved at oprette et sikkert konnektivitetssystem under civil kontrol.

| (2) | Der bør fastsættes operationelle krav i henhold til EU-programmet for sikker konnektivitet i form af tekniske specifikationer og gennemførelsesplaner for statslige tjenester, der navnlig vedrører krisestyring, overvågning og forvaltning af central infrastruktur, herunder diplomatiske kommunikationsnet og forsvars-kommunikationsnet og andre statslige brugeres behov. |
| --- | --- |

(2)

Der bør fastsættes operationelle krav i henhold til EU-programmet for sikker konnektivitet i form af tekniske specifikationer og gennemførelsesplaner for statslige tjenester, der navnlig vedrører krisestyring, overvågning og forvaltning af central infrastruktur, herunder diplomatiske kommunikationsnet og forsvars-kommunikationsnet og andre statslige brugeres behov.

| (3) | Tjenesteporteføljen for statslige tjenester bør fastlægges, herunder tjenester, der er begrænset til statsligt autoriserede brugere baseret på den statslige infrastruktur, samt tjenester til statslige brugere baseret på den kommercielle infrastruktur, såsom sikre, verdensomspændende tjenester med lav latenstid eller verdensomspændende smalbåndstjenester. Tjenesteporteføljen for statslige tjenester bør tage hensyn til tjenesteporteføljen af statslige satellitkommunikationstjenester (»GOVSATCOM«), der er fastlagt inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (2). |
| --- | --- |

(3)

Tjenesteporteføljen for statslige tjenester bør fastlægges, herunder tjenester, der er begrænset til statsligt autoriserede brugere baseret på den statslige infrastruktur, samt tjenester til statslige brugere baseret på den kommercielle infrastruktur, såsom sikre, verdensomspændende tjenester med lav latenstid eller verdensomspændende smalbåndstjenester. Tjenesteporteføljen for statslige tjenester bør tage hensyn til tjenesteporteføljen af statslige satellitkommunikationstjenester (»GOVSATCOM«), der er fastlagt inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (2).

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det programudvalg, der er nedsat ved artikel 107 i forordning (EU) 2021/696 — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det programudvalg, der er nedsat ved artikel 107 i forordning (EU) 2021/696 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tjenesteporteføljen for statslige tjenester, der leveres under EU-programmet for sikker konnektivitet

1.   Det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, skal være udformet med henblik på at levere eller muliggøre følgende satellitkommunikationstjenester:

| a) | følgende tjenester, der tilbydes statslige brugere på grundlag af den statslige infrastruktur:






  i) | tjeneste #1: robust, verdensomspændende tjeneste med lav latenstid |
| --- | --- | --- |

a)

følgende tjenester, der tilbydes statslige brugere på grundlag af den statslige infrastruktur:

i)

tjeneste #1: robust, verdensomspændende tjeneste med lav latenstid

| ii) | tjeneste #2: rumdatarelæer |
| --- | --- |

ii)

tjeneste #2: rumdatarelæer

| b) | følgende tjenester, der tilbydes statslige brugere på grundlag af den kommercielle infrastruktur:






  i) | tjeneste #3: sikret, verdensomspændende tjeneste med lav latenstid |
| --- | --- | --- |

b)

følgende tjenester, der tilbydes statslige brugere på grundlag af den kommercielle infrastruktur:

i)

tjeneste #3: sikret, verdensomspændende tjeneste med lav latenstid

| ii) | tjeneste #4: sikret, verdensomspændende smalbåndstjeneste. |
| --- | --- |

ii)

tjeneste #4: sikret, verdensomspændende smalbåndstjeneste.

De tjenester, der er omhandlet i første afsnit, skal opfylde de krav til de foruddefinerede profiler for disse tjenesteydelser, der er fastsat i bilaget.

2.   Tjenesteporteføljen i det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, skal skræddersys til hver tjeneste og leveres til slutbrugerne i overensstemmelse med følgende indkøbsordninger:

| a) | end-to-end-tjenesteordning, hvor tjenesten leveres fra router/switch på forankringsstationssiden til router/switch på brugerterminalsiden, herunder muligheden for at levere det eksterne net på forankringsstationssiden |
| --- | --- |

a)

end-to-end-tjenesteordning, hvor tjenesten leveres fra router/switch på forankringsstationssiden til router/switch på brugerterminalsiden, herunder muligheden for at levere det eksterne net på forankringsstationssiden

| b) | ordning med forvaltede tjenester, hvor leveringen af tjenesten er garanteret med undtagelse af terminalen. |
| --- | --- |

b)

ordning med forvaltede tjenester, hvor leveringen af tjenesten er garanteret med undtagelse af terminalen.

Artikel 2

Regler og operationelle krav for levering af statslige tjenester

Følgende regler og operationelle krav gælder for levering af statslige tjenester:

| 1) | Med hensyn til ressourcer og deltageres andele:






  a) | Ressourcerne i det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet med henblik på levering af tjeneste #1, tjeneste #2, tjeneste #3, tjeneste #4, som defineret i bilaget, udvider den fælles EU-pulje, der er defineret i artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 (3). De udgør en
  »udvidet EU-pulje«. |
| --- | --- | --- |

1)

Med hensyn til ressourcer og deltageres andele:

a)

Ressourcerne i det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet med henblik på levering af tjeneste #1, tjeneste #2, tjeneste #3, tjeneste #4, som defineret i bilaget, udvider den fælles EU-pulje, der er defineret i artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 (3). De udgør en
  »udvidet EU-pulje«.

3

»udvidet EU-pulje«.

| b) | Kommissionen fastsætter det supplerende antal tokens (»SC-tokens«), der skal tilføjes til GOVSATCOM-tokens som defineret i artikel 2 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen fastsætter det supplerende antal tokens (»SC-tokens«), der skal tilføjes til GOVSATCOM-tokens som defineret i artikel 2 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055.

| c) | fordelingen af »SC-tokens« blandt programdeltagerne følger de regler, der er fastsat i artikel 5 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. Fordelingen af »SC-tokens« mellem medlemsstaterne, EU-institutionerne og den krisemargen, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, kan imidlertid variere. |
| --- | --- |

c)

fordelingen af »SC-tokens« blandt programdeltagerne følger de regler, der er fastsat i artikel 5 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. Fordelingen af »SC-tokens« mellem medlemsstaterne, EU-institutionerne og den krisemargen, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, kan imidlertid variere.

| 2) | Med hensyn til tildeling af tjenester gælder følgende:






  a) | Leveringen af de tjenester, der leveres af det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, til deltagerne skal følge de faste og dynamiske ordninger, der er fastsat i artikel 6, 7 og 8 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. |
| --- | --- | --- |

2)

Med hensyn til tildeling af tjenester gælder følgende:

a)

Leveringen af de tjenester, der leveres af det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, til deltagerne skal følge de faste og dynamiske ordninger, der er fastsat i artikel 6, 7 og 8 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055.

| b) | Tildelingen af den faste og dynamiske del af tjeneste #1 og tjeneste #2, jf. bilaget, skal følge den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, 3 og 4, artikel 7, stk. 1, 5, 6, 7 og 8, og artikel 8 i gennemførelses-afgørelse (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

b)

Tildelingen af den faste og dynamiske del af tjeneste #1 og tjeneste #2, jf. bilaget, skal følge den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, 3 og 4, artikel 7, stk. 1, 5, 6, 7 og 8, og artikel 8 i gennemførelses-afgørelse (EU) 2023/1055.

| c) | Tildelingen af den faste og dynamiske del af tjeneste #3 og tjeneste #4, jf. bilaget, skal følge den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 6, 7 og 8 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

c)

Tildelingen af den faste og dynamiske del af tjeneste #3 og tjeneste #4, jf. bilaget, skal følge den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 6, 7 og 8 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055.

| d) | De tjenester, der leveres af systemet til gennemførelse af EU-programmet for sikker konnektivitet, kompenseres ved brug af tokens. Kompensationsværdien i tokens for hver tjenesteoption skal indgå i det tjenesteforslag, der forelægges for den kompetente GOVSATCOM-myndighed. |
| --- | --- |

d)

De tjenester, der leveres af systemet til gennemførelse af EU-programmet for sikker konnektivitet, kompenseres ved brug af tokens. Kompensationsværdien i tokens for hver tjenesteoption skal indgå i det tjenesteforslag, der forelægges for den kompetente GOVSATCOM-myndighed.

| 3) | Med hensyn til tjenesteprofiler, anmodninger og prioritering gælder følgende:






  a) | Tjenesteprofilerne defineres ved deres primære egenskabsværdier. De foruddefinerede tjenesteprofiler er fastsat i bilaget. |
| --- | --- | --- |

3)

Med hensyn til tjenesteprofiler, anmodninger og prioritering gælder følgende:

a)

Tjenesteprofilerne defineres ved deres primære egenskabsværdier. De foruddefinerede tjenesteprofiler er fastsat i bilaget.

| b) | Brugerne kan afgive anmodninger om tjenester som fastsat i artikel 9 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

b)

Brugerne kan afgive anmodninger om tjenester som fastsat i artikel 9 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055.

| c) | Anmodningerne om tjenester skal følge reglerne fastsat i artikel 9 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. GOVSATCOM-centret knytter anmodningen til den udvidede EU-pulje, som omfatter den kapacitet, der leveres af EU-programmet for sikker konnektivitet. |
| --- | --- |

c)

Anmodningerne om tjenester skal følge reglerne fastsat i artikel 9 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. GOVSATCOM-centret knytter anmodningen til den udvidede EU-pulje, som omfatter den kapacitet, der leveres af EU-programmet for sikker konnektivitet.

| d) | Enhver konflikt i forbindelse med tjenesteanmodningen, herunder nødvendigheden af præklusion af tjenesterne, skal følge de regler, der er fastsat i artikel 11 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

d)

Enhver konflikt i forbindelse med tjenesteanmodningen, herunder nødvendigheden af præklusion af tjenesterne, skal følge de regler, der er fastsat i artikel 11 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055.

| 4) | Med hensyn til deployeringslogikken gælder følgende:






  a) | Det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, udformes som modulært og skalerbart og udvider gradvist rumsegmentet i overensstemmelse med udviklingen i efterspørgslen efter tjenesterne i løbet af driftslevetiden. |
| --- | --- | --- |

4)

Med hensyn til deployeringslogikken gælder følgende:

a)

Det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, udformes som modulært og skalerbart og udvider gradvist rumsegmentet i overensstemmelse med udviklingen i efterspørgslen efter tjenesterne i løbet af driftslevetiden.

| b) | Modulariteten og skalerbarheden af det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, kan omfatte investeringer fra den private sektor i overensstemmelse med udsving i efterspørgslen på markedet. |
| --- | --- |

b)

Modulariteten og skalerbarheden af det system, der gennemfører EU-programmet for sikker konnektivitet, kan omfatte investeringer fra den private sektor i overensstemmelse med udsving i efterspørgslen på markedet.

| c) | Eventuelle opgraderingsaktiviteter på rum- eller jordsegmentniveau må ikke påvirke kontinuiteten i de operationelle tjenester. |
| --- | --- |

c)

Eventuelle opgraderingsaktiviteter på rum- eller jordsegmentniveau må ikke påvirke kontinuiteten i de operationelle tjenester.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 79 af 17.3.2023, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28. april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 af 30. maj 2023 om regler for deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr med henblik på at varetage den funktion, der er omhandlet i artikel 66, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (se side 57 i denne EUT.

3

---

BILAG

Foruddefinerede profiler for statslige tjenester, der leveres under EU-programmet for sikker konnektivitet

Tabel 1

Tjeneste #1: Robust, verdensomspændende tjeneste med lav latenstid

| Feature | Tekniske specifikationer |
| --- | --- |
| Frekvensbånd | Ka-Gov Andet |
| Datahastighed | Tjenesteniveauer for forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput pr. bruger:






  — | Lavt: < 1Mbps |

Feature

Tekniske specifikationer

Frekvensbånd

Ka-Gov Andet

Datahastighed

Tjenesteniveauer for forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput pr. bruger:

—

Lavt: < 1Mbps

| — | Middel: >= 1Mbps og < 5Mbps |
| --- | --- |

—

Middel: >= 1Mbps og < 5Mbps

| — | Højt: >= 5Mbps og < 50Mbps |
| --- | --- |

—

Højt: >= 5Mbps og < 50Mbps

| — | Meget højt: >= 50Mbps |
| --- | --- |

—

Meget højt: >= 50Mbps

Geografisk dækning

Globalt

Tilgængelighed (over et år)

99,5 %

Latenstid

| — | Mindre end 40 ms (en vej end-to-end) over EU's kontinentale område |
| --- | --- |

—

Mindre end 40 ms (en vej end-to-end) over EU's kontinentale område

| — | Mindre end 80 ms (tur-retur på internettet) over EU's kontinentale område |
| --- | --- |

—

Mindre end 80 ms (tur-retur på internettet) over EU's kontinentale område

Brugerterminal

Fast/I bevægelse/Nomadisk

Robusthed og sikkerhedsfeatures

Robust

Tabel 2

Tjeneste #2: Rumdatarelæer

| Feature | Tekniske specifikationer |
| --- | --- |
| Frekvensbånd | Optisk |
| Datahastighed | Afhængigt af konnektivitetsscenariet (kombination af bruger- og destinationsenheder):






  — | >= 1Gbps og < 10Gbps |

Feature

Tekniske specifikationer

Frekvensbånd

Optisk

Datahastighed

Afhængigt af konnektivitetsscenariet (kombination af bruger- og destinationsenheder):

—

>= 1Gbps og < 10Gbps

| — | >= 10 Gbps |
| --- | --- |

—

>= 10 Gbps

Geografisk dækning

Globalt

Brugerenhed/destinationsenhed

| — | Satellitter i systemet til gennemførelse af EU-programmet for sikker konnektivitet |
| --- | --- |

—

Satellitter i systemet til gennemførelse af EU-programmet for sikker konnektivitet

| — | Tredjepartssatellitter |
| --- | --- |

—

Tredjepartssatellitter

| — | Luftplatform |
| --- | --- |

—

Luftplatform

| — | Jordstation |
| --- | --- |

—

Jordstation

Robusthed og sikkerhedsfeatures

Robust

Tabel 3

Tjeneste #3: Sikret, verdensomspændende tjeneste med lav latenstid

| Feature | Tekniske specifikationer |
| --- | --- |
| Datahastighed | Tjenesteniveauer for forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput pr. bruger:






  — | Lavt: < 1Mbps |

Feature

Tekniske specifikationer

Datahastighed

Tjenesteniveauer for forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput pr. bruger:

—

Lavt: < 1Mbps

| — | Middel: >= 1Mbps og < 5Mbps |
| --- | --- |

—

Middel: >= 1Mbps og < 5Mbps

| — | Højt: >= 5Mbps og < 50Mbps |
| --- | --- |

—

Højt: >= 5Mbps og < 50Mbps

| — | Meget højt: >= 50Mbps |
| --- | --- |

—

Meget højt: >= 50Mbps

Geografisk dækning

Globalt

Tilgængelighed (over et år)

99,5 %

Latenstid

| — | Mindre end 50 ms (en vej end-to-end) over EU's kontinentale område |
| --- | --- |

—

Mindre end 50 ms (en vej end-to-end) over EU's kontinentale område

| — | Mindre end 100 ms (tur-retur på internettet) over EU's kontinentale område |
| --- | --- |

—

Mindre end 100 ms (tur-retur på internettet) over EU's kontinentale område

Brugerterminal

Fast/I bevægelse/Nomadisk

Robusthed og sikkerhedsfeatures

Sikret

Tabel 4

Tjeneste #4: Sikret, verdensomspændende smalbåndstjeneste

| Feature | Tekniske specifikationer |
| --- | --- |
| Datahastighed | Forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput pr. bruger: 2 kbps til 1 Mbps |
| Geografisk dækning | Globalt |
| Tilgængelighed (over et år) | 98 % |
| Brugerterminal | Tingenes internet (IOT) og andet smalbåndsbrugerudstyr |
| Robusthed og sikkerhedsfeatures | Sikret |

Feature

Tekniske specifikationer

Datahastighed

Forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput pr. bruger: 2 kbps til 1 Mbps

Geografisk dækning

Globalt

Tilgængelighed (over et år)

98 %

Brugerterminal

Tingenes internet (IOT) og andet smalbåndsbrugerudstyr

Robusthed og sikkerhedsfeatures

Sikret

---

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/1054

af 30. maj 2023

om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 for så vidt angår tjenesteporteføljen for de statslige satellitkommunikationstjenester, der udbydes af det system, der er etableret under Unionens rumprogram

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28. april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (1), særlig artikel 63, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 62 i forordning (EU) 2021/696 skal satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester under komponenten statslig satellitkommunikation (»GOVSATCOM«) samles i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester med passende sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 62 i forordning (EU) 2021/696 skal satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester under komponenten statslig satellitkommunikation (»GOVSATCOM«) samles i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester med passende sikkerhedskrav.

| (2) | I henhold til artikel 63, stk. 1, i forordning (EU) 2021/696 skal leveringen af GOVSATCOM-kapaciteter og -tjenester sikres som fastlagt i tjenesteporteføljen. Tjenesteporteføljen bør baseres på behovene hos brugerne af statslig satellitkommunikation ved at medtage fleksible og brugerjusterbare GOVSATCOM-tjenester. Den bør derfor omfatte end-to-end-tjenester, forankrede kapacitetstjenester og råkapacitetstjenester. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 63, stk. 1, i forordning (EU) 2021/696 skal leveringen af GOVSATCOM-kapaciteter og -tjenester sikres som fastlagt i tjenesteporteføljen. Tjenesteporteføljen bør baseres på behovene hos brugerne af statslig satellitkommunikation ved at medtage fleksible og brugerjusterbare GOVSATCOM-tjenester. Den bør derfor omfatte end-to-end-tjenester, forankrede kapacitetstjenester og råkapacitetstjenester.

| (3) | Tjenesteporteføljen bør omfatte eksisterende og forventede kapaciteter og tjenester, der skal indgå i den fælles EU-pulje. Derfor skal forskellige muligheder for latenstid, frekvensbånd, sikkerhedsniveauer og andre egenskaber medtages i tjenesteporteføljen. |
| --- | --- |

(3)

Tjenesteporteføljen bør omfatte eksisterende og forventede kapaciteter og tjenester, der skal indgå i den fælles EU-pulje. Derfor skal forskellige muligheder for latenstid, frekvensbånd, sikkerhedsniveauer og andre egenskaber medtages i tjenesteporteføljen.

| (4) | For at sikre levering af tjenester er der behov for at beskrive processen for anmodninger om tjenester fra GOVSATCOM-brugerne til GOVSATCOM-centret. De kompetente GOVSATCOM-myndigheder bør fungere som mellemled i denne proces. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre levering af tjenester er der behov for at beskrive processen for anmodninger om tjenester fra GOVSATCOM-brugerne til GOVSATCOM-centret. De kompetente GOVSATCOM-myndigheder bør fungere som mellemled i denne proces.

| (5) | For at sikre det bedste match mellem udbud af og efterspørgsel efter GOVSATCOM-tjenester er der behov for at basere tilgængeligheden af tjenester på udbud af og efterspørgsel efter samlede og fælles satellitkapaciteter og indkøbte tjenester. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre det bedste match mellem udbud af og efterspørgsel efter GOVSATCOM-tjenester er der behov for at basere tilgængeligheden af tjenester på udbud af og efterspørgsel efter samlede og fælles satellitkapaciteter og indkøbte tjenester.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra programudvalget i GOVSATCOM-konfigurationen — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra programudvalget i GOVSATCOM-konfigurationen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse finder definitionerne i artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 (2) anvendelse.

2

Artikel 2

GOVSATCOM-tjenesteportefølje

1.   GOVSATCOM-tjenesteporteføljen består af følgende kategorier af kommunikationstjenester:

| a) | end-to-end-tjenester, som gør det muligt for brugeren at tilslutte sig et netværk, der kan levere tjenester |
| --- | --- |

a)

end-to-end-tjenester, som gør det muligt for brugeren at tilslutte sig et netværk, der kan levere tjenester

| b) | forankrede kapacitetstjenester, som gør det muligt for brugeren at anvende satellitkapacitet og tilhørende forankringsstationsfaciliteter |
| --- | --- |

b)

forankrede kapacitetstjenester, som gør det muligt for brugeren at anvende satellitkapacitet og tilhørende forankringsstationsfaciliteter

| c) | råkapacitetstjenester, som gør det muligt for brugeren at anvende satellitkapacitet (båndbredde). |
| --- | --- |

c)

råkapacitetstjenester, som gør det muligt for brugeren at anvende satellitkapacitet (båndbredde).

2.   De tjenester, der er omhandlet i stk. 1, skal være i overensstemmelse med de primære og sekundære egenskaber for de kategorier af kommunikationstjenester, der er fastsat i bilag I.

3.   En ressourceleverandør kan som led i sin levering af tjenesten stille brugerudstyr til rådighed for brugeren.

4.   De tjenester, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og c), leveres gennem GOVSATCOM-centerinfrastrukturen i dens indledende tjenestedriftskonfiguration.

Artikel 3

Tjenesteprofiler og -anmodninger

1.   GOVSATCOM-tjenesteprofiler fastlægges på grundlag af værdierne for deres primære egenskaber, jf. bilag II (»foruddefinerede tjenesteprofiler«).

2.   Brugerne skal kunne afgive anmodninger om en foruddefineret tjenesteprofil, hvor brugeren kan gennemse de foruddefinerede tjenesteprofiler, som indeholder de oplysninger, som den pågældende ressourceudbyder har leveret.

Brugerne skal også kunne afgive anmodninger om en brugerbestemt profil med specificerede egenskabsværdier for tjenesterne, som forudgående er blevet defineret af brugeren. Den brugerbestemte profil skal anvendes til at afgive tjenesteanmodninger til GOVSATCOM-centret med henblik på matchning i forhold til foruddefinerede tjenesteprofiler.

Brugere skal også kunne afgive anmodninger om en tjeneste med egenskabsværdier valgt af brugeren, hvor egenskabsværdierne anvendes til at afgive tjenesteanmodninger til GOVSATCOM-centret med henblik på matchning i forhold til foruddefinerede tjenesteprofiler.

3.   GOVSATCOM-centret skal reagere på brugernes anmodninger ved at vise de tilgængelige tjenester, der matcher anmodningerne. For så vidt angår de tilgængelige tjenester skal brugeren informeres om tjenesternes primære og sekundære egenskaber samt eventuelle yderligere oplysninger og detaljer, der er specifikke for tjenesten. Brugeren skal kunne vælge mellem de tilgængelige tjenester, der matcher deres anmodning.

4.   Når brugeren har valgt en tjeneste, skal GOVSATCOM-centret i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055, tildele ressourcerne til levering af tjenesten og underrette brugeren, når tjenesten er blevet reserveret og aktiveret.

5.   Når tjenesten er blevet aktiveret, skal den pågældende bruger kunne tilgå den enten med sit brugerudstyr, hvis det er kompatibelt med tjenesten, eller med brugerudstyr leveret af ressourceleverandøren gennem GOVSATCOM.

Artikel 4

Adgang til GOVSATCOM-tjenesteportefølje og -tjenester

1.   De kompetente GOVSATCOM-myndigheder, der er oprettet i henhold til artikel 68, stk. 4 og 5, i forordning (EU) 2021/696, skal have adgang til tjenesteporteføljen og til udvælgelsesprocessen for tjenester.

2.   Inden for rammerne af udvælgelsen af tjenester skal en GOVSATCOM-myndighed:

| a) | modtage, prioritere, anonymisere efter behov og videresende sine brugeres tjenesteanmodninger til GOVSATCOM-centret |
| --- | --- |

a)

modtage, prioritere, anonymisere efter behov og videresende sine brugeres tjenesteanmodninger til GOVSATCOM-centret

| b) | modtage resultaterne af anmodningerne fra GOVSATCOM-centret og videresende dem til brugerne |
| --- | --- |

b)

modtage resultaterne af anmodningerne fra GOVSATCOM-centret og videresende dem til brugerne

| c) | modtage, anonymisere efter behov og videresende sine brugeres tjenesteudvælgelse til GOVSATCOM-centret. |
| --- | --- |

c)

modtage, anonymisere efter behov og videresende sine brugeres tjenesteudvælgelse til GOVSATCOM-centret.

3.   Med hensyn til den anonymisering, der er omhandlet i stk. 2, skal GOVSATCOM-myndigheden under leveringen af en tjeneste til brugerne fungere som stedfortræder for brugerens kommunikation med GOVSATCOM-centret og derved anonymisere brugerens identitet. Der skal anvendes passende klassificerede kanaler til kommunikation efter behov. GOVSATCOM-myndigheden kan vælge ikke at anonymisere en bruger. I så fald skal brugerens identitet gøres tilgængelig for ressourceleverandøren fra GOVSATCOM-centret for at understøtte udvælgelse, oprettelse, forvaltning, vedligeholdelse og fejlfinding af den tjeneste, der leveres til brugeren. Desuden kan ressourceleverandøren anmode om at ophæve anonymiseringen af en bruger. I så fald skal GOVSATCOM-centret videresende denne anmodning til den relevante GOVSATCOM-myndighed med henblik på vurdering.

4.   GOVSATCOM-centret skal give GOVSATCOM-myndighederne de oplysninger, der er nødvendige for udvælgelse, reservering, etablering og levering af tjenesterne.

Artikel 5

Prioritering af tjenester og sikkerhedsniveauer

1.   Prioriteringen af leveringen af tjenester skal foretages i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055.

2.   Brugerne skal have adgang til tjenesteporteføljens tjenester på grundlag af deres sikkerhedsniveau, jf. Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2023) 3204 af 30. maj 2023 (3).

Artikel 6

GOVSATCOM-pulje og tilgængelighed af tjenester

1.   Puljen af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester skal stilles til rådighed via tjenesteporteføljen med deres egenskabsværdier.

2.   Tilgængeligheden af tjenester i porteføljen afhænger af udbuddet af og efterspørgslen efter samlede og fælles satellitkapaciteter og -tjenester, der indkøbes hos enheder som omhandlet i artikel 64 i forordning (EU) 2021/696.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1055 af 30. maj 2023 om regler for deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr med henblik på at varetage den funktion, der er omhandlet i artikel 66, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (se side 57 i denne EUT).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2023) 3204 af 30. maj 2023 om de generelle sikkerhedskrav for GOVSATCOM, jf. artikel 34, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696.

3

---

BILAG I

Egenskaber for kategorier af kommunikationstjenester

Tabel 1

End-to-end-tjeneste

| Primære egenskaber |
| --- |
| [Maksimal] Latenstid | Forsinkelse i transmissionstid frem og tilbage i ms (millisekunder) |
| Throughput (*) | Maksimal informationshastighed i Mbps (megabits pr. sekund) |
| Symmetrisk tjeneste | Ja/Nej

  Note: En symmetrisk tjeneste har samme egenskabsværdier for forward- og returlink.


  Note: Hvis »Nej«, angives forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput. |
| Dækningstype | Regional/Global/Spot |
| Minimumstilgængelighed | Tjenestens minimumstilgængelighed (% af tid pr. måned) |
| Sikkerhedsniveau | Forstærket/Robust/Sikret |
| Sekundære egenskaber |
| Lovet informationshastighed (*) | Lovet informationshastighed i Mbps |
| Tjenesteområde | Liste over tilgængelige geografiske områder for levering af tjenesten som i figur 1 |
| Tjenestespecifikke oplysninger | Liste over oplysninger vedrørende tjenesten, som ikke er medtaget i andre egenskaber (f.eks. dækningsområde, udstrålet effekt, G/T-forhold, tjenestekvalitet, deployeringstid, uddannelse, teknisk bistand, installationstjenestemuligheder, tjenestens samlede latenstid, polarisering osv.) |
| Brugerudstyr | Fast/Deployerbart/Mobilt |
| Levering af brugerudstyr | Ja/Nej

  Note: Brugeren skal have forelagt en liste over kompatibelt brugerudstyr med tekniske oplysninger (f.eks. manuel/automatisk retningsindstillingsmulighed), hvorfra brugeren kan vælge det ønskede udstyr. |
| Maksimumstid for driftsforstyrrelse | I timer

  Note: Der kan bruges decimaler til underopdeling af timer |
| Linkstatustjeneste | Ja/Nej |
| Forbindelse til jordbaserede net | Ja/Nej

  Note: Hvis »Ja«, angives de(t) jordbaserede net, som der tilbydes forbindelse til |

Primære egenskaber

[Maksimal] Latenstid

Forsinkelse i transmissionstid frem og tilbage i ms (millisekunder)

Throughput (*)

Maksimal informationshastighed i Mbps (megabits pr. sekund)

Symmetrisk tjeneste

Ja/Nej

Note: En symmetrisk tjeneste har samme egenskabsværdier for forward- og returlink.

Note: Hvis »Nej«, angives forward-(FWD)/retur-(RTN)link-throughput.

Dækningstype

Regional/Global/Spot

Minimumstilgængelighed

Tjenestens minimumstilgængelighed (% af tid pr. måned)

Sikkerhedsniveau

Forstærket/Robust/Sikret

Sekundære egenskaber

Lovet informationshastighed (*)

Lovet informationshastighed i Mbps

Tjenesteområde

Liste over tilgængelige geografiske områder for levering af tjenesten som i figur 1

Tjenestespecifikke oplysninger

Liste over oplysninger vedrørende tjenesten, som ikke er medtaget i andre egenskaber (f.eks. dækningsområde, udstrålet effekt, G/T-forhold, tjenestekvalitet, deployeringstid, uddannelse, teknisk bistand, installationstjenestemuligheder, tjenestens samlede latenstid, polarisering osv.)

Brugerudstyr

Fast/Deployerbart/Mobilt

Levering af brugerudstyr

Ja/Nej

Note: Brugeren skal have forelagt en liste over kompatibelt brugerudstyr med tekniske oplysninger (f.eks. manuel/automatisk retningsindstillingsmulighed), hvorfra brugeren kan vælge det ønskede udstyr.

Maksimumstid for driftsforstyrrelse

I timer

Note: Der kan bruges decimaler til underopdeling af timer

Linkstatustjeneste

Ja/Nej

Forbindelse til jordbaserede net

Ja/Nej

Note: Hvis »Ja«, angives de(t) jordbaserede net, som der tilbydes forbindelse til

Tabel 2

Forankret kapacitetstjeneste

| Primære egenskaber |
| --- |
| Maksimal latenstid | Forsinkelse i transmissionstid frem og tilbage i ms |
| Båndbredde (*) | Kapacitet i MHz |
| Symmetrisk tjeneste | Ja/Nej

  Note: En symmetrisk tjeneste har samme egenskabsværdier for forward- og returlink.


  Note: Hvis »Nej«, angives FWD/RTN-link-throughput |
| Dækningstype | Regional/Global/Spot |
| Frekvensbånd | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Type frekvenstjeneste | FSS/MSS/BSS |
| Minimumstilgængelighed | Tjenestens minimumstilgængelighed (% af tid pr. måned) |
| Sikkerhedsniveau | Forstærket/Robust/Sikret |
| Sekundære egenskaber |
| Tjenesteområde | Liste over tilgængelige geografiske områder for levering af tjenesten som i figur 1 |
| Grænseflade for forankringsstation | Grænsefladebeskrivelse, der anvendes til tilslutning af udstyr leveret af brugeren til forankringsstationen |
| Supplerende forankringskapacitet | Ja/Nej

  Note: Hvis »Ja«, angives de supplerende forankringskapaciteter (f.eks. Multi Protocol Label Switching, ethernet-forbindelse osv.) |
| Tjenestespecifikke oplysninger | Liste over oplysninger vedrørende tjenesten, som ikke er medtaget i andre egenskaber (f.eks. dækningsområde, udstrålet effekt, G/T-forhold, tjenestekvalitet, deployeringstid, uddannelse, teknisk bistand, installationstjenestemuligheder, tjenestens samlede latenstid, polarisering osv.) |
| Brugerudstyr | Fast/Deployerbart/Mobilt |
| Levering af brugerudstyr | Ja/Nej

  Note: Brugeren skal have forelagt en liste over kompatibelt brugerudstyr med tekniske oplysninger (f.eks. manuel/automatisk retningsindstillingsmulighed), hvorfra brugeren kan vælge det ønskede udstyr. |
| Maksimumstid for driftsforstyrrelse | I timer

  Note: Der kan bruges decimaler til underopdeling af timer |
| Linkstatustjeneste | Ja/Nej |

Primære egenskaber

Maksimal latenstid

Forsinkelse i transmissionstid frem og tilbage i ms

Båndbredde (*)

Kapacitet i MHz

Symmetrisk tjeneste

Ja/Nej

Note: En symmetrisk tjeneste har samme egenskabsværdier for forward- og returlink.

Note: Hvis »Nej«, angives FWD/RTN-link-throughput

Dækningstype

Regional/Global/Spot

Frekvensbånd

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Type frekvenstjeneste

FSS/MSS/BSS

Minimumstilgængelighed

Tjenestens minimumstilgængelighed (% af tid pr. måned)

Sikkerhedsniveau

Forstærket/Robust/Sikret

Sekundære egenskaber

Tjenesteområde

Liste over tilgængelige geografiske områder for levering af tjenesten som i figur 1

Grænseflade for forankringsstation

Grænsefladebeskrivelse, der anvendes til tilslutning af udstyr leveret af brugeren til forankringsstationen

Supplerende forankringskapacitet

Ja/Nej

Note: Hvis »Ja«, angives de supplerende forankringskapaciteter (f.eks. Multi Protocol Label Switching, ethernet-forbindelse osv.)

Tjenestespecifikke oplysninger

Liste over oplysninger vedrørende tjenesten, som ikke er medtaget i andre egenskaber (f.eks. dækningsområde, udstrålet effekt, G/T-forhold, tjenestekvalitet, deployeringstid, uddannelse, teknisk bistand, installationstjenestemuligheder, tjenestens samlede latenstid, polarisering osv.)

Brugerudstyr

Fast/Deployerbart/Mobilt

Levering af brugerudstyr

Ja/Nej

Note: Brugeren skal have forelagt en liste over kompatibelt brugerudstyr med tekniske oplysninger (f.eks. manuel/automatisk retningsindstillingsmulighed), hvorfra brugeren kan vælge det ønskede udstyr.

Maksimumstid for driftsforstyrrelse

I timer

Note: Der kan bruges decimaler til underopdeling af timer

Linkstatustjeneste

Ja/Nej

Tabel 3

Råkapacitetstjeneste

| Primære egenskaber |
| --- |
| Maksimal latenstid | Forsinkelse i transmissionstid frem og tilbage i ms |
| Båndbredde (*) | Kapacitet i MHz |
| Symmetrisk tjeneste | Ja/Nej

  Note: En symmetrisk tjeneste har samme egenskabsværdier for forward- og returlink.


  Note: Hvis »Nej«, angives FWD/RTN-link-throughput |
| Dækningstype | Regional/Global/Spot |
| Frekvensbånd | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Type frekvenstjeneste | FSS/MSS/BSS |
| Minimumstilgængelighed | Tjenestens minimumstilgængelighed (% af tid pr. måned) |
| Sikkerhedsniveau | Forstærket/Robust/Sikret |
| Sekundære egenskaber |
| Tjenesteområde | Liste over tilgængelige geografiske områder for levering af tjenesten som i figur 1 |
| Tjenestespecifikke oplysninger | Liste over oplysninger vedrørende tjenesten, som ikke er medtaget i andre egenskaber (f.eks. dækningsområde, udstrålet effekt, G/T-forhold, tjenestekvalitet, deployeringstid, uddannelse, teknisk bistand, installationstjenestemuligheder, tjenestens samlede latenstid, polarisering osv.) |
| Brugerudstyr | Fast/Deployerbart/Mobilt |
| Levering af brugerudstyr | Ja/Nej

  Note: Brugeren skal have forelagt en liste over kompatibelt brugerudstyr med tekniske oplysninger (f.eks. manuel/automatisk retningsindstillingsmulighed), hvorfra brugeren kan vælge det ønskede udstyr. |
| Maksimumstid for driftsforstyrrelse | I timer

  Note: Der kan bruges decimaler til underopdeling af timer |
| Linkstatustjeneste | Ja/Nej |

Primære egenskaber

Maksimal latenstid

Forsinkelse i transmissionstid frem og tilbage i ms

Båndbredde (*)

Kapacitet i MHz

Symmetrisk tjeneste

Ja/Nej

Note: En symmetrisk tjeneste har samme egenskabsværdier for forward- og returlink.

Note: Hvis »Nej«, angives FWD/RTN-link-throughput

Dækningstype

Regional/Global/Spot

Frekvensbånd

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Type frekvenstjeneste

FSS/MSS/BSS

Minimumstilgængelighed

Tjenestens minimumstilgængelighed (% af tid pr. måned)

Sikkerhedsniveau

Forstærket/Robust/Sikret

Sekundære egenskaber

Tjenesteområde

Liste over tilgængelige geografiske områder for levering af tjenesten som i figur 1

Tjenestespecifikke oplysninger

Liste over oplysninger vedrørende tjenesten, som ikke er medtaget i andre egenskaber (f.eks. dækningsområde, udstrålet effekt, G/T-forhold, tjenestekvalitet, deployeringstid, uddannelse, teknisk bistand, installationstjenestemuligheder, tjenestens samlede latenstid, polarisering osv.)

Brugerudstyr

Fast/Deployerbart/Mobilt

Levering af brugerudstyr

Ja/Nej

Note: Brugeren skal have forelagt en liste over kompatibelt brugerudstyr med tekniske oplysninger (f.eks. manuel/automatisk retningsindstillingsmulighed), hvorfra brugeren kan vælge det ønskede udstyr.

Maksimumstid for driftsforstyrrelse

I timer

Note: Der kan bruges decimaler til underopdeling af timer

Linkstatustjeneste

Ja/Nej

| (*) | Hvis der er tale om en ikke-symmetrisk tjeneste, skal denne egenskab acceptere to værdier, en for forwardlinket (satellit til bruger) og en for returlinket (bruger til satellit). |
| --- | --- |

(*)

Figur 1

GOVSATCOM-tjenesteområder

Image 1

---

BILAG II

Foruddefinerede tjenesteprofiler

| Forstærket tjeneste i pulje |
| --- |
| Kommunikationskategori | End-to-end-tjeneste |
| Maksimal latenstid | 600 ms |
| Throughput | 10 Mbps |
| Dækning | Regional |
| Minimumstilgængelighed | 99,5  % |
| Sikkerhedsniveau | Forstærkede tjenester, der yder en meget høj grad af tilgængelighed og modstandsdygtighed og en høj grad af fortrolighed, integritet og tilgængelighed. |

Forstærket tjeneste i pulje

Kommunikationskategori

End-to-end-tjeneste

Maksimal latenstid

600 ms

Throughput

10 Mbps

Dækning

Regional

Minimumstilgængelighed

99,5  %

Sikkerhedsniveau

Forstærkede tjenester, der yder en meget høj grad af tilgængelighed og modstandsdygtighed og en høj grad af fortrolighed, integritet og tilgængelighed.

| Robust tjeneste i pulje |
| --- |
| Kommunikationskategori | End-to-end-tjeneste |
| Maksimal latenstid | 600 ms |
| Throughput | 10 Mbps |
| Dækning | Regional |
| Minimumstilgængelighed | 99,5  % |
| Sikkerhedsniveau | Robuste tjenester, der yder en høj grad af tilgængelighed og modstandsdygtighed og en høj grad af fortrolighed, integritet og tilgængelighed. |

Robust tjeneste i pulje

Kommunikationskategori

End-to-end-tjeneste

Maksimal latenstid

600 ms

Throughput

10 Mbps

Dækning

Regional

Minimumstilgængelighed

99,5  %

Sikkerhedsniveau

Robuste tjenester, der yder en høj grad af tilgængelighed og modstandsdygtighed og en høj grad af fortrolighed, integritet og tilgængelighed.

| Sikret tjeneste i pulje |
| --- |
| Kommunikationskategori | End-to-end-tjeneste |
| Maksimal latenstid | 600 ms |
| Throughput | 10 Mbps |
| Dækning | Regional |
| Minimumstilgængelighed | 98  % |
| Sikkerhedsniveau | Sikrede tjenester, der yder en lavere grad af robusthed og modstandsdygtighed og en lavere grad af fortrolighed, integritet og tilgængelighed. |

Sikret tjeneste i pulje

Kommunikationskategori

End-to-end-tjeneste

Maksimal latenstid

600 ms

Throughput

10 Mbps

Dækning

Regional

Minimumstilgængelighed

98  %

Sikkerhedsniveau

Sikrede tjenester, der yder en lavere grad af robusthed og modstandsdygtighed og en lavere grad af fortrolighed, integritet og tilgængelighed.

Sikkerhedsniveauerne er fastsat i gennemførelsesafgørelse C(2023)3204 af 30. maj 2023.

---

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/57

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/1055

af 30. maj 2023

om regler for deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr med henblik på at varetage den funktion, der er omhandlet i artikel 66, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28. april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (1), særlig artikel 66, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 62 i forordning (EU) 2021/696 skal satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester under GOVSATCOM-komponenten samles i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester med passende sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 62 i forordning (EU) 2021/696 skal satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester under GOVSATCOM-komponenten samles i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester med passende sikkerhedskrav.

| (2) | I henhold til artikel 66, stk. 2, i forordning (EU) 2021/696 skal Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage de nærmere bestemmelser vedrørende deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr under hensyntagen til forventet efterspørgsel efter de forskellige GOVSATCOM-brugsscenarier, analysen af sikkerhedsrisici for disse brugsscenarier og, hvor det er relevant, omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 66, stk. 2, i forordning (EU) 2021/696 skal Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage de nærmere bestemmelser vedrørende deling og prioritering af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr under hensyntagen til forventet efterspørgsel efter de forskellige GOVSATCOM-brugsscenarier, analysen af sikkerhedsrisici for disse brugsscenarier og, hvor det er relevant, omkostningseffektivitet.

| (3) | Delingen og prioriteringen bør sikre en retfærdig og optimeret anvendelse af de tilgængelige GOVSATCOM-ressourcer, der er skræddersyet til de enkelte deltageres behov. For at sikre den bedste matchning mellem udbud af og efterspørgsel efter GOVSATCOM-tjenester er der behov for at basere tilgængeligheden af tjenester på udbud af og efterspørgsel efter samlede og fælles satellitkapaciteter og indkøbte tjenester. |
| --- | --- |

(3)

Delingen og prioriteringen bør sikre en retfærdig og optimeret anvendelse af de tilgængelige GOVSATCOM-ressourcer, der er skræddersyet til de enkelte deltageres behov. For at sikre den bedste matchning mellem udbud af og efterspørgsel efter GOVSATCOM-tjenester er der behov for at basere tilgængeligheden af tjenester på udbud af og efterspørgsel efter samlede og fælles satellitkapaciteter og indkøbte tjenester.

| (4) | Ressourcer fra ressourceleverandører bør samles i en fælles EU-pulje. Deling og prioritering bør tilvejebringe mekanismer til tildeling af tjenester til deltagerne ud fra deres behov for GOVSATCOM-tjenester. Derfor bør den fælles EU-pulje opdeles i en fast tildeling og en dynamisk tildeling. Garanteret levering af tjenester understøttes gennem en fast tildeling af tjenester pr. deltager, mens uforudsete behov tilgodeses gennem en dynamisk tildeling af tjenester. En vis mængde ressourcer bør medtages som krisemargen i den fælles EU-pulje for at understøtte levering af tjenester til dækning af enhver deltagers uforudsete, presserende og højt prioriterede behov. |
| --- | --- |

(4)

Ressourcer fra ressourceleverandører bør samles i en fælles EU-pulje. Deling og prioritering bør tilvejebringe mekanismer til tildeling af tjenester til deltagerne ud fra deres behov for GOVSATCOM-tjenester. Derfor bør den fælles EU-pulje opdeles i en fast tildeling og en dynamisk tildeling. Garanteret levering af tjenester understøttes gennem en fast tildeling af tjenester pr. deltager, mens uforudsete behov tilgodeses gennem en dynamisk tildeling af tjenester. En vis mængde ressourcer bør medtages som krisemargen i den fælles EU-pulje for at understøtte levering af tjenester til dækning af enhver deltagers uforudsete, presserende og højt prioriterede behov.

| (5) | Delingen og prioriteringen bør understøtte forskellige prioriteter for deltageranmodninger til GOVSATCOM-tjenester og indføre passende mekanismer til behandling heraf. Der bør indføres en GOVSATCOM-kompensationsmekanisme for at fremme en effektiv ressourceudnyttelse og undgå markedsforvridninger. I det øjemed bør der indføres et system med tokens med kompensationsværdier baseret på anmodningernes prioritetsniveau. Der bør også være mulighed for at købe supplerende tokens eller donere tokens til en anden deltager. |
| --- | --- |

(5)

Delingen og prioriteringen bør understøtte forskellige prioriteter for deltageranmodninger til GOVSATCOM-tjenester og indføre passende mekanismer til behandling heraf. Der bør indføres en GOVSATCOM-kompensationsmekanisme for at fremme en effektiv ressourceudnyttelse og undgå markedsforvridninger. I det øjemed bør der indføres et system med tokens med kompensationsværdier baseret på anmodningernes prioritetsniveau. Der bør også være mulighed for at købe supplerende tokens eller donere tokens til en anden deltager.

| (6) | Det samlede antal tokens, der er til rådighed på grundlag af det disponible budget, bør opdeles i medlemsstaternes samlede andel, EU-institutionens andel og en krisemargen. |
| --- | --- |

(6)

Det samlede antal tokens, der er til rådighed på grundlag af det disponible budget, bør opdeles i medlemsstaternes samlede andel, EU-institutionens andel og en krisemargen.

| (7) | Puljens ressourcer bør tildeles til tjenester i henhold til tjenesteanmodninger fra deltagere, der når GOVSATCOM-centret. Med henblik herpå bør hver deltager afgøre relevansen af sine brugere samt anmodningens kritikalitet. |
| --- | --- |

(7)

Puljens ressourcer bør tildeles til tjenester i henhold til tjenesteanmodninger fra deltagere, der når GOVSATCOM-centret. Med henblik herpå bør hver deltager afgøre relevansen af sine brugere samt anmodningens kritikalitet.

| (8) | For at sikre en gnidningsløs behandling af tjenesteanmodninger bør GOVSATCOM-centret foretage matchning af tjenesteanmodningen i forhold til puljens ressourcer. Med henblik på tilfælde, hvor tjenesteanmodninger ikke kan matches med puljens tilgængelige ressourcer, bør der indføres en konfliktløsningsmekanisme. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre en gnidningsløs behandling af tjenesteanmodninger bør GOVSATCOM-centret foretage matchning af tjenesteanmodningen i forhold til puljens ressourcer. Med henblik på tilfælde, hvor tjenesteanmodninger ikke kan matches med puljens tilgængelige ressourcer, bør der indføres en konfliktløsningsmekanisme.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 107 i forordning (EU) 2021/696 — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 107 i forordning (EU) 2021/696 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   I denne afgørelse fastsættes GOVSATCOM-reglerne for deling og prioritering af inkludering af ressourcer i en fælles EU-pulje og deling af tjenester mellem deltagerne.

2.   Denne afgørelse finder anvendelse på GOVSATCOM-tjenesterne som defineret i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1054 (2). Brugerne interagerer med GOVSATCOM-centret gennem den relevante kompetente GOVSATCOM-myndighed.

Artikel 2

Definitioner

1.   Tildelte ressourcer: En ressource, der er tildelt til en tjeneste i et bestemt tidsrum, i overensstemmelse med den relevante tjenesteanmodning.

2.   Tilgængelig ressource: En ressource, der ikke er tildelt til en tjeneste i et bestemt tidsrum.

3.   Fælles EU-pulje eller pulje: Den pulje af ressourcer, der gøres tilgængelig for GOVSATCOM gennem kontrakter eller aftaler med ressourceleverandører.

4.   Kompensation: Betalingsmekanisme baseret på tokens.

5.   Kompetent GOVSATCOM-myndighed: Den enhed, der er udpeget af en deltager i overensstemmelse med artikel 68, stk. 4, i forordning (EU) 2021/696 til at udføre de opgaver, der er omhandlet i artikel 68, stk. 5.

6.   Konflikt: Den situation, hvor mængden af en bestemt ressource i puljen er lavere end den samlede mængde, der er behov for i forbindelse med tjenesteanmodninger i et bestemt tidsrum; tjenesteanmodninger er således i konflikt om den samme ressource.

7.   Krisemargen: De ressourcer i puljen, der fortsat er til tilgængelige til dynamisk tildeling i tilfælde af højt prioriterede anmodninger, for hvilke der ikke findes matchende og tilgængelige ressourcer i de andre dele af puljen.

8.   Dynamisk tildeling: Tildeling af tjenester og ressourcer til en deltager i henhold til dens brugeres tjenesteanmodninger, som afgives i forbindelse med en puljeprogrammeringsperiode.

9.   Fast tildeling: Tildelingen af tjenester og ressourcer for hele pulje-programmeringsperioden i henhold til hver deltagers udarbejdede plan inden startdatoen for puljeprogrammeringsperioden.

10.   GOVSATCOM-tjenester eller -tjenester: De tjenester, der indgår i GOVSATCOM-tjenesteporteføljen.

11.   GOVSATCOM-centertjenester: De tjenester, der leveres af GOVSATCOM-centret til støtte for driften af GOVSATCOM-systemet. GOVSATCOM-centertjenester, som f.eks. udvælgelse, reservering, etablering, levering af GOVSATCOM-tjenester, tildeling og fjernelse af tildeling af ressourcer osv., og som ikke indgår i GOVSATCOM-tjenesteporteføljen.

12.   GOVSATCOM-system: Systemet, som omfatter GOVSATCOM-centret/-centrene, GOVSATCOM-infrastrukturen til sikkerhedsovervågning, grænsefladerne mellem GOVSATCOM-centret/-centrene og de kompetente GOVSATCOM-myndigheder, grænsefladerne mellem GOVSATCOM-centret/-centrene og ressource-leverandørerne samt enhver anden EU-ejet infrastruktur, der er nødvendig for at muliggøre levering af satellitkapaciteter og -tjenester, der er i pulje og delt af ressourceleverandører og gjort tilgængelige for GOVSATCOM-brugere.

13.   Deltagerkonto: Den deltagerkonto, som indeholder vedkommendes tokens.

14.   Deltagerandel: Den andel af en puljes ressourcer, der svarer til en GOVSATCOM-deltager. Andelen udtrykkes i tokens.

15.   Puljeprogrammeringsperiode: Den faste periode, for hvilken der er indgået kontrakter eller aftaler mellem Kommissionen og ressourceleverandører med henblik på medtagelse af deres ressourcer i den fælles EU-pulje.

16.   Præklusion: Bortfald, afbrydelse eller nedgradering af en tjeneste som følge af konfliktløsning.

17.   Ressource: Satellitkommunikationskapacitet, tjeneste, aktiv eller brugerudstyr, der anvendes til levering af tjenester, der er identificeret i gennemførelsesretsakterne om tjenesteporteføljen [henvisning], og som tildeles til GOVSATCOM-deltagerne i form af tjenester.

18.   Ressourceleverandør: En enhed som omhandlet i artikel 64 i forordning (EU) 2021/696, der gennem kontrakter eller aftaler med Unionen gør ressourcer tilgængelige for den fælles EU-pulje, og som ejer og/eller driver rumsystemerne og det/de tilhørende jordsegment og netværk.

19.   Ressourceanmodning: Anmodning fra GOVSATCOM-centret til en ressourceleverandør med det formål at tildele/fjerne tildeling af ressourcer i pulje.

20.   Tjenesteanmodning: Anmodningen fra en GOVSATCOM-myndighed til GOVSATCOM-centret med henblik på at bekræfte tilgængeligheden af ressourcer og tildele dem med henblik på levering af en tjeneste.

21.   Token: Den enhed, der anvendes til betaling (kompensation) for GOVSATCOM-tjenester.

Artikel 3

Den fælles EU-pulje

1.   GOVSATCOM-tjenester stilles gøres tilgængelige for deltagerne ved at medtage ressourcer fra ressourceleverandør i en pulje.

2.   Puljens ressourcer gøres tilgængelige gennem kontrakter eller aftaler, der indgås mellem Kommissionen og ressourceleverandører i løbet af en pulje-programmeringsperiode for hver af puljens dele.

3.   Puljen består af fire (4) dele:

| a) | en del med fast tildeling, der omfatter ressourcer til levering af tjenester med fast tildeling til deltagerne, jf. artikel 6 |
| --- | --- |

a)

en del med fast tildeling, der omfatter ressourcer til levering af tjenester med fast tildeling til deltagerne, jf. artikel 6

| b) | en forudbetalt del med dynamisk tildeling, der omfatter ressourcer til levering af tjenester, der er anmodet om gennem den forudbetalte dynamiske tildelingsmekanisme, jf. artikel 7 og 8 |
| --- | --- |

b)

en forudbetalt del med dynamisk tildeling, der omfatter ressourcer til levering af tjenester, der er anmodet om gennem den forudbetalte dynamiske tildelingsmekanisme, jf. artikel 7 og 8

| c) | en on-demand-del med dynamisk tildeling, der omfatter ressourcer til levering af tjenester, der er anmodet om gennem den on-demand-baserede dynamiske tildelingsmekanisme, jf. artikel 7 og 8 |
| --- | --- |

c)

en on-demand-del med dynamisk tildeling, der omfatter ressourcer til levering af tjenester, der er anmodet om gennem den on-demand-baserede dynamiske tildelingsmekanisme, jf. artikel 7 og 8

| d) | en del med en krisemargen, der omfatter ressourcer til levering af tjenester i tilfælde af dynamiske højt prioriterede anmodninger, når ressourcerne fra andre dele af puljen ikke er tilstrækkelige, jf. artikel 7. |
| --- | --- |

d)

en del med en krisemargen, der omfatter ressourcer til levering af tjenester i tilfælde af dynamiske højt prioriterede anmodninger, når ressourcerne fra andre dele af puljen ikke er tilstrækkelige, jf. artikel 7.

4.   Senest 30 uger før startdatoen for puljeprogrammeringsperiode meddeler Kommissionen deltagerne deres andele, de tilgængelige tjenester og relaterede egenskaber for den næste puljeprogrammeringsperiode sammen med deres værdier i tokens.

5.   Den første puljeprogrammeringsperiode begynder, når GOVSATCOM-centret tages i brug, og dens varighed er på to år. Når en puljeprogrammeringsperiode udløber, starter en anden puljeprogrammeringsperiode med samme varighed.

Artikel 4

Kompensation, tokens og konti i forbindelse med GOVSATCOM-tjenester

1.   GOVSATCOM-tjenester deles og prioriteres mellem brugerne via kompensation ved brug af tokens.

2.   Basiskompensationsværdien af en tjeneste er summen af de kompensationer, der gives til ressourceleverandørerne med henblik på at gøre de nødvendige ressourcer tilgængelige til leveringen af tjenesten med de specifikke egenskaber og den varighed, der er angivet i den pågældende tjenesteanmodning. Kompensations-værdien af en tjeneste er a) 80 % af dens basiskompensationsværdi i tilfælde af anmodninger med lav prioritet, b) 100 % af dens basiskompensationsværdi i tilfælde af anmodninger med mellemhøj prioritet, c) 130 % af dens basiskompensationsværdi i tilfælde af anmodninger med høj prioritet.

3)   Hver deltager har sin egen deltagerkonto, som indeholder vedkommendes tokens. Hver deltagerkonto opdeles i to dele: a) den forudbetalte del og b) »pay-on-demand«-delen, der anvendes at kompensere for de ønskede tjenester ved hjælp af henholdsvis dynamiske forudbetalte eller pay-on-demand-mekanismer.

Opdelingen af deltagerens tokens i hver del af kontoen fastsættes af deltageren inden startdatoen for den puljeprogrammeringsperiode, der er omhandlet i artikel 6, og tokens må ikke overføres fra den ene del til den anden i løbet af puljeprogrammeringsperioden.

De resterende tokens på den forudbetalte del af kontoen cleares ved slutningen af puljeprogrammeringsperiode, jf. stk. 6.

GOVSATCOM-centre fører deltagerkontiene.

4.   I løbet af en puljeprogrammeringsperiode kan en deltager anvende euro til at købe yderligere tokens gennem Kommissionen i henhold til det omregningsforhold mellem tokens og euro, der er fastsat for den pågældende pulje-programmeringsperiode.

Kommissionen underretter GOVSATCOM-centret herom, og de ekstra tokens føjes til pay-on-demand-delen af den respektive deltagerkonto.

5.   En deltager kan donere tokens fra sin konto til en anden deltager.

Der anmodes om overførsel af tokens fra en deltagers konto til en anden fra den donerende deltagers GOVSATCOM-myndighed hos GOVSATCOM-centret og accept af donationen fra den modtagende deltagers GOVSATCOM-myndighed.

Tokens overføres fra den samme del af den donerende deltagers konto (den forudbetalte del eller on-demand-delen) til samme del af den modtagende deltagers konto.

En deltager kan donere tokens fra sin andel til fast tildeling af tjenester, jf. artikel 6, til en anden deltager, idet Kommissionen skal underrettes herom.

6.   Det antal tokens, der stilles til rådighed for hver deltager på den forudbetalte del af dennes konto, cleares ved slutningen af puljeprogrammeringsperioden, og antallet af tokens på den forudbetalte del af alle deltageres konti sættes til nul.

7.   Hver ressourceleverandør modtager kompensation i euro for hver vellykket leveret tjeneste ved anvendelse af vedkommendes ressourcer i henhold til vedkommendes aftale eller kontrakt med Kommissionen.

Artikel 5

Deltagerandele

1.   Kommissionen fastsætter det samlede antal tokens, der skal distribueres for den næste puljeprogrammeringsperiode i overensstemmelse med det disponible budget og betingelserne i de kontrakter og aftaler, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2. Disse tokens stilles til rådighed for GOVSATCOM-deltagerne i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i stk. 2-5.

2.   Det samlede antal tokens opdeles i tre dele:

| a) | Medlemsstaternes samlede andel, som fastsættes til 75 % af det samlede antal tokens |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaternes samlede andel, som fastsættes til 75 % af det samlede antal tokens

| b) | Krisemargenen, som fastsættes til 10 % af det samlede antal tokens |
| --- | --- |

b)

Krisemargenen, som fastsættes til 10 % af det samlede antal tokens

| c) | EU-institutionernes samlede andel, som fastsættes til 15 % af det samlede antal tokens. |
| --- | --- |

c)

EU-institutionernes samlede andel, som fastsættes til 15 % af det samlede antal tokens.

3.   Medlemsstaternes samlede andel opdeles yderligere i medlemsstaternes andele. Hver medlemsstat modtager en procentdel (i tokens) af medlemsstaternes samlede andel, som fastsættes i forhold til dens antal stemmer i Rådet. Det antal tokens, som hver medlemsstat modtager, udgør deltagerandelen for den pågældende medlemsstat for den næste puljeprogrammeringsperiode.

Hvis en medlemsstat ikke har udpeget sin kompetente GOVSATCOM-myndighed mindst 32 uger før startdatoen for puljeprogrammeringsperioden, fordeles dens tokens pro rata mellem de medlemsstater, der har udpeget deres GOVSATCOM-myndighed.

4.   EU-institutionernes samlede andel opdeles yderligere i EU-institutionernes andele. Hver EU-institution modtager en procentdel (i tokens) af EU-institutionernes samlede andel i henhold til den plan for deling blandt EU-institutioner, som Kommissionen fastlægger for hver puljeprogrammeringsperiode. Det antal tokens, som hver EU-institution modtager, udgør deltagerandelen for den pågældende EU-institution for den næste puljeprogrammeringsperiode.

Hvis en EU-institution ikke har udpeget sin kompetente GOVSATCOM-myndighed mindst 32 uger før startdatoen for puljeprogrammeringsperioden, fordeles dens tokens pro rata mellem de EU-institutioner, der har udpeget deres GOVSATCOM-myndighed, i forhold til deres andel i planen for deling blandt EU-institutioner.

5.   Tokens for hver deltagers andel i en ny puljeprogrammeringsperiode lægges til de tokens, der evt. resterer på den pågældende deltagers kontos pay-on-demand-del ved afslutningen af den foregående puljeprogrammeringsperiode. Inden denne sammenlægning skal de resterende tokens i deltagerens kontos pay-on-demand-del konverteres til tokens for den nye puljeprogrammeringsperiode i henhold til konverteringsforholdet mellem tokens og euro for den nye pulje-programmeringsperiode.

Artikel 6

Ressourcer til fast tildeling af tjenester

1.   Hver deltager udvælger de tjenester, der skal tildeles til vedkommende gennem en fast tildeling. Den samlede værdi af de valgte tjenester må ikke overstige antallet af tokens på vedkommendes konto.

På dette grundlag udarbejder deltagerne en plan bestående af:

| a) | tjenesteanmodninger vedrørende de udvalgte tjenester og |
| --- | --- |

a)

tjenesteanmodninger vedrørende de udvalgte tjenester og

| b) | opdelingen af deltagerens resterende tokens i den forudbetalte del og pay-on-demand-delen af vedkommendes konto. |
| --- | --- |

b)

opdelingen af deltagerens resterende tokens i den forudbetalte del og pay-on-demand-delen af vedkommendes konto.

Deltageren sender planen til GOVSATCOM-centret senest 20 uger før startdatoen for puljeprogrammeringsperioden.

2.   Ved modtagelsen af de planer, der er omhandlet i stk. 1, samler GOVSATCOM-centret de ressourcer, der er nødvendige med henblik på de tjenester, der anmodes om, og meddeler dem til Kommissionen senest 18 uger før startdatoen for puljeprogrammeringsperioden.

Kommissionen indgår de respektive kontrakter eller aftaler med ressource-leverandørerne om de ressourcer, der er nødvendige for en fast tildeling af tjenester.

Kommissionen underretter GOVSATCOM-centret om kontrakterne og aftalerne med ressourceleverandørerne senest 10 uger før startdatoen for pulje-programmeringsperioden.

GOVSATCOM-centret vurderer tilgængeligheden af de ressourcer, der er nødvendige for en fast tildeling af tjenester, og hvis nogle af de tjenester, der anmodes om, ikke kan leveres på grund af utilstrækkelige ressourcer fra ressourceleverandørerne eller af andre årsager, skal GOVSATCOM-centret lade den pågældende tjenesteanmodning bortfalde i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4.

De tokens, der er knyttet til den bortfaldne tjeneste, forbliver til brug i de dynamiske dele af den berørte deltagers konto.

3.   GOVSATCOM-centret underretter deltagerne om de tjenester, der vil blive gjort tilgængelige for dem gennem en fast tildeling og i henhold til hver deltagers plan, senest 6 uger før startdatoen for puljeprogrammeringsperioden.

Antallet af tokens for hver deltager reduceres med den samlede værdi af de tjenester, der er gjort tilgængelige for denne deltager gennem den faste tildelingsmekanisme, og antallet af tokens på deltagerens konto meddeles hver deltager.

4.   Efter indgåelsen af kontrakterne eller aftalerne om fast tildeling af tjenester og deres ikrafttræden medtages de respektive ressourcer i den tilsvarende del af puljen.

Artikel 7

Ressourcer til dynamisk tildeling af tjenester og krisestyringsdelen

1.   Det resterende antal tokens på deltagerkontoen kan anvendes af deltageren til at afgive tjenesteanmodninger vedrørende dynamisk tildeling af tjenester. Hver deltager fastlægger opdelingen af sine resterende tokens til den forudbetalte del og on-demand-delen af sin konto senest 4 uger før startdatoen for pulje-programmeringsperioden og underretter GOVSATCOM-centret herom.

2.   De kontrakter eller aftaler med leverandører, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, skal medtage ressourcer i den fælles EU-pulje, der skal gøres tilgængelige gennem den forudbetalte mekanisme med dynamisk tildeling i løbet af pulje-programmeringsperioden.

3)   De kontrakter eller aftaler med udbydere, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, skal også medtage ressourcer i puljen, der er reserveret med henblik på tilfælde af krise (»krisemargen«
  ). Anvendelsen af sådanne ressourcer er forbeholdt anmodning(er), der er afgivet med høj prioritet, jf. artikel 9, for hvilke(n) der ikke findes matchende og tilgængelige ressourcer i de øvrige dele af puljen.

4.   Efter indgåelsen af kontrakterne eller aftalerne om dynamisk tildeling af tjenester medtages de respektive ressourcer i de tilsvarende dele af puljen, dog med forbehold af bestemmelserne i stk. 7. Den samlede værdi af disse kontrakter eller aftaler må ikke overstige det samlede antal tokens, der er tilgængelige for krisemargen og forudbetalt dynamisk tildeling af tjenester i løbet af puljeprogrammeringsperioden.

5.   Kommissionen tager hensyn til de tjenester, som deltagerne har anmodet om med henblik på fast tildeling, ved udvælgelsen af ressourcer, der skal medtages i puljen for forudbetalt dynamisk tildeling og krisemargen.

6.   Kommissionen indgår kontrakter eller aftaler med ressourceleverandører om medtagelse af ressourcer i puljens on-demand-del med dynamisk tildeling gennem pay-on-demand-mekanismen med dynamisk tildeling. Sådanne kontrakter eller aftaler kan også indgås i løbet af puljeprogrammeringsperiodens løbetid.

7.   Efter indgåelsen af de kontrakter eller aftaler, der er omhandlet i stk. 2 og 3, medtages ressourcerne i den forudbetalte del med dynamisk tildeling, on-demand-delen med dynamisk tildeling og krisemargendelen i den fælles EU-pulje, når den pågældende kontrakt eller aftale mellem Kommissionen og den pågældende ressourceleverandør træder i kraft.

8.   Ressourcer udelukkes fra den fælles EU-pulje ved ophøret af den pågældende kontrakt eller aftale.

Artikel 8

Aktivering af tjenester med dynamisk tildeling

1.   Under en puljeprogrammeringsperiode kan de enkelte GOVSATCOM-myndigheder anmode om tjenester ved anvendelse af den dynamiske tildelingsmekanisme.

2.   Den dynamiske tildeling af tjenester foretages ved afgivelse af tjenesteanmodninger i overensstemmelse med artikel 9 og 10. Tjenesteanmodninger vedrørende dynamisk tildeling af tjenester skal indgives enten ved en anmodning om forudbetalt tjeneste eller en anmodning om pay-on-demand-tjeneste.

3.   Hver enkelt GOVSATCOM-myndighed fastlægger forholdet mellem den forudbetalte del og pay-on-demand-delen af de tokens, der er knyttet til tjenesterne med dynamisk tildeling forud for begyndelsen af hver pulje-programmeringsperiode.

4.   Tjenesteanmodningerne afgives af deltagerens GOVSATCOM-myndighed til GOVSATCOM-centret.

Artikel 9

Tjenesteanmodninger

1.   Hver deltager fastlægger relevansen af sine brugere på en skala, der går fra 0 til 2.

2.   Hver bruger fastlægger relevansen af sin anmodnings (3) kritikalitet på en skala, der går fra 0 til 2, og underretter sin GOVSATCOM-myndighed herom.

3.   Prioriteringen af en tjenesteanmodning fastlægges på grundlag af brugerrelevans og anmodningens kritikalitet. Prioritetsscoren bestemmes som produktet af relevans og kritikalitet i overensstemmelse med den regel, der er fastsat i bilaget.

4.   Enhver tjenesteanmodning, der afgives af GOVSATCOM-myndigheden til GOVSATCOM-centret, skal indeholde den prioritetsscore, der er omhandlet i stk. 3. Intervallet for prioritetsscoren er fra nul (0) til fire (4) og knytter an til tre prioritetsniveauer: i) lav prioritet for prioritetsscore lig med nul, ii) mellemhøj prioritet for prioritetsscorer, der er højere end nul og lavere end fire, iii) høj prioritet for prioritetsscore lig med fire.

Enhver anmodning om dynamisk tildeling af tjeneste skal indeholde oplysning om, hvilken underkategori den tilhører: i) forudbetalt eller ii) pay-on-demand.

Tjenesteanmodningen skal også indeholde den pågældende deltagers identifikator.

5.   Proceduren og reglerne for deling og prioritering blandt GOVSATCOM-brugere, som er godkendt af samme deltager, fastlægges af den pågældende deltager og gennemføres af dennes GOVSATCOM-myndighed.

6.   Højt prioriterede tjenesteanmodninger skal omfatte en persistensoption på 30 dage. Behandlingen af højt prioriterede tjenesteanmodninger med aktiveret persistensoption følger bestemmelserne i artikel 10. Så længe der endnu ikke er tildelt ressourcer til tjenesteanmodningen, og persistensoptionen er aktiveret, søger GOVSATCOM-centret regelmæssigt matchning for tjenesteanmodningen i forhold til puljens tilgængelige ressourcer. Hvis der findes nye matchende ressourcer i puljen, opdaterer GOVSATCOM-centret tjenesteforslaget og videresender det til brugeren gennem den respektive GOVSATCOM-myndighed.

7.   En GOVSATCOM-myndighed kan anmode om annullering af en dynamisk tildelt tjeneste ved at afgive en anmodning om tjenesteannullering til GOVSATCOM-centret. Behandlingen af anmodningen om tjenesteannullering foretages i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5.

Artikel 10

Behandling af tjenesteanmodning

1.   Når GOVSATCOM-centret har modtaget en tjenesteanmodning, skal det vurdere anmodningens gyldighed og fuldstændighed i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9 og i gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1054. GOVSATCOM-centret afviser ugyldige eller ufuldstændige anmodninger, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom.

2.   GOVSATCOM-centret skal søge matchning for tjenesteanmodningen i forhold til puljens ressourcer. Matchning for anmodninger om forudbetalte tjenester med dynamisk tildeling skal foretages med ressourcerne i puljens forudbetalte del med dynamisk tildeling. Matchning for anmodninger om on-demand-tjenester med dynamisk tildeling skal foretages med ressourcerne i puljens on-demand-del med dynamisk tildeling, og ressourceleverandørerne skal bekræfte, at der er tilgængelige ressourcer fra aktiveringsdatoen for tjenesten til datoen for deaktivering af tjenesten. Følgende tilfælde angives på grundlag af resultaterne af matchning:

| a) | Ingen matchende ressourcer fundet i puljen: Tjenesteanmodningen afvises, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom. |
| --- | --- |

a)

Ingen matchende ressourcer fundet i puljen: Tjenesteanmodningen afvises, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom.

| b) | Der findes matchende og tilgængelige ressourcer i puljen: De tilgængelige tjenesteoptioner, herunder deres respektive kompensationsværdier i tokens, fremsendes som et tjenesteforslag fra GOVSATCOM-centre via GOVSATCOM-myndigheden til brugeren med henblik på rangordning heraf. |
| --- | --- |

b)

Der findes matchende og tilgængelige ressourcer i puljen: De tilgængelige tjenesteoptioner, herunder deres respektive kompensationsværdier i tokens, fremsendes som et tjenesteforslag fra GOVSATCOM-centre via GOVSATCOM-myndigheden til brugeren med henblik på rangordning heraf.

| c) | Alle matchende ressourcer i puljen er tildelt til forudgående tjenesteanmodning(er). Hvis tjenesteanmodningen har lav eller mellemhøj prioritet, skal serviceanmodningen bortfalde, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom. Hvis tjenesteanmodningen har høj prioritet, aktiveres konfliktløsningsmekanismen i overensstemmelse med artikel 11. Hvis konfliktløsningsmekanismen resulterer i matchende ressourcer, skal den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom, i overensstemmelse med litra b); hvis der ikke findes matchende ressourcer i puljen, skal tjenesteanmodningen bortfalde, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom. |
| --- | --- |

c)

Alle matchende ressourcer i puljen er tildelt til forudgående tjenesteanmodning(er). Hvis tjenesteanmodningen har lav eller mellemhøj prioritet, skal serviceanmodningen bortfalde, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom. Hvis tjenesteanmodningen har høj prioritet, aktiveres konfliktløsningsmekanismen i overensstemmelse med artikel 11. Hvis konfliktløsningsmekanismen resulterer i matchende ressourcer, skal den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom, i overensstemmelse med litra b); hvis der ikke findes matchende ressourcer i puljen, skal tjenesteanmodningen bortfalde, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom.

3.   Brugeren skal rangordne de tjenesteoptioner, der er omfattet af forslaget, i prioriteret rækkefølge og forelægge dem for GOVSATCOM-centret via den respektive GOVSATCOM-myndighed med henblik på tildeling af de tilsvarende ressourcer.

Hvis udvælgelsen er ugyldig, skal tjenesteanmodningen afvises, og den bruger, der har afgivet anmodningen, underrettes herom.

4.   Forudsat at der er tilstrækkelige tokens til rådighed på den forudbetalte del eller pay-on-demand-delen af deltagerens konto i henhold til underkategorien i anmodningen om dynamiske tjenester, afgiver GOVSATCOM-centret en ressource-anmodning til ressourceleverandøren af den højest rangerede tjenesteoption i tjenesteforslaget i henhold til den rangordning, der er fremsendt af GOVSATCOM-myndigheden.

Hvis ressourceleverandøren afviser ressourceanmodningen, afgiver GOVSATCOM-centret en ressourceanmodning til leverandøren af den næsthøjest prioriterede tjenesteoption. Afgivelsen af ressourceanmodninger fortsætter, indtil en ressourceleverandør har bekræftet, at de ønskede ressourcer er tilgængelige til fordeling, eller indtil ressourceleverandørerne har afvist alle ressource-anmodninger. Hvis en ressourceleverandør har bekræftet, at der findes en tilgængelig ressource, skal GOVSATCOM-centret foretage tildelingen af ressourcerne og fratrække værdien af tjenesten fra de tokens, der er på den respektive deltagerkonto. Hvis alle ressourceanmodninger afvises af ressource-leverandørerne, bortfalder tjenesteanmodningen. I begge tilfælde underretter GOVSATCOM-centret den bruger, der har afgivet tjenesteanmodningen om status for tjenesteanmodningen.

5.   Når GOVSATCOM-centret har modtaget en anmodning om annullering af en tjeneste fra en GOVSATCOM-myndighed, fjerner det tildelingen af de ressourcer, der er tildelt til levering af tjenesten, og gør dem tilgængelige for puljen. Deltageren kan modtage refusion for de tokens, der anvendes til kompensation for ressourcerne, i henhold til de vilkår og betingelser, der er aftalt med ressourceleverandøren.

Artikel 11

Konfliktløsning

1.   Konfliktløsning aktiveres af GOVSATCOM-centret for at løse konflikter mellem anmodninger med forskellige prioritetsscore, jf. artikel 9, stk. 2.

2.   Hvis en tjenesteanmodning med høj prioritet er i konflikt med en eller flere tjenesteanmodninger med lav prioritet, og forudsat at præklusionen af tjenesteanmodninger med lav prioritet vil frigøre tilstrækkelige ressourcer, der matcher tjenesteanmodningen med høj prioriteret, skal de respektive tjenesteanmodninger med lav prioritet markeres med henblik på præklusion, og de relevante tjenesteoptioner skal medtages i serviceforslaget.

Afhængigt af rangordningen af tjenesteoptionerne og tilgængeligheden af tokens skal den eller de relevante tjenesteanmodninger med lav prioritet bortfalde, og de(n) relaterede aktive tjeneste(r) skal prækluderes.

De(n) GOVSATCOM-myndighed(er), hvis tjeneste(r) skal prækluderes, underrettes om præklusionen, hurtigst muligt efter at beslutningen om præklusionen er truffet. Værdien af den prækluderede tjeneste i det tidsrum, hvor tjenesten ikke vil være tilgængelig på grund af præklusion, returneres til den pågældende deltagerkonto, og deltageren underrettes herom.

3)   Hvis der ved anvendelsen af proceduren i stk. 2 ikke findes matchende ressourcer, skal GOVSATCOM-centret søge matchning for tjenesteanmodningen med høj prioritet i forhold til ressourcerne i krisemargendelen i puljen. Hvis der findes matchende og tilgængelige ressourcer, skal de relevante tjenesteoptioner indgå i tjenesteforslaget.

4.   Hvis der ikke er tilstrækkelige ressourcer fra ressourceleverandører til levering af de tjenester, der anmodes om, jf. artikel 6, baseres konfliktløsningsmekanismen på prioriteringerne i tjenesteanmodningerne.

Hvis tjenesteanmodninger med samme prioritet er i konflikt, gives der prioritet til den serviceanmodning, der er videreførelsen af en tjeneste, der allerede er leveret til den anmodende deltager ved udløbet af den foregående pulje-programmeringsperiode, hvis dette forekommer.

Hvis tjenesteanmodninger med samme prioritet er konflikt, og ingen af dem er en videreførelse af en tjeneste, der allerede leveres til den anmodende deltager, skal GOVSATCOM-centret sammenligne værdierne af tjenesterne i konflikt som procentdel af den pågældende deltagers andel og give tjenesteanmodningen prioritet svarende til den højere procentdel.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2023,

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1054 af 30. maj 2023 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 for så vidt angår tjenesteporteføljen for de statslige satellitkommunikationstjenester, der udbydes af det system, der er etableret under Unionens rumprogram (se side 49 i denne EUT).

2

(3)  Kommissionen vil udarbejde en vejledning i vurdering af brugerrelevans og tjenesteanmodningers kritikalitet.

3

---

BILAG

Tabel 1

Prioritetsscore som produktet af brugerrelevans og tjenesteanmodningens kritikalitet

| | Brugerrelevans |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 |
| Tjenesteanmodningens kritikalitet | 0 | 0 (LAV) | 0 (LAV) | 0 (LAV) |
| 1 | 0 (LAV) | 1 (MELLEMHØJ) | 2 (MELLEMHØJ) |
| 2 | 0 (LAV) | 2 (MELLEMHØJ) | 4 (HØJ) |

Brugerrelevans

0

1

2

Tjenesteanmodningens kritikalitet

0

0 (LAV)

0 (LAV)

0 (LAV)

1

0 (LAV)

1 (MELLEMHØJ)

2 (MELLEMHØJ)

2

0 (LAV)

2 (MELLEMHØJ)

4 (HØJ)

---

Berigtigelser

| 31.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 141/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 141/67

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse (EU) 2023/992 af 16. maj 2023 om udnævnelse af 16 medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 135 af 23. maj 2023
  )

Rådets afgørelse (EU) 2023/992 læses således:

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/992

af 16. maj 2023

om udnævnelse af 16 medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (1), særlig artikel 79, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er fastsat i artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet skal udnævne én repræsentant for hver medlemsstat til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Det er fastsat i artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet skal udnævne én repræsentant for hver medlemsstat til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«).

| (2) | Medlemmerne af bestyrelsen skal udnævnes på grundlag af deres relevante erfaring og ekspertise inden for kemikaliesikkerhed eller kemikalieregulering og under forudsætning af, at den relevante ekspertise inden for generelle, økonomiske og juridiske spørgsmål findes blandt bestyrelsesmedlemmerne. |
| --- | --- |

(2)

Medlemmerne af bestyrelsen skal udnævnes på grundlag af deres relevante erfaring og ekspertise inden for kemikaliesikkerhed eller kemikalieregulering og under forudsætning af, at den relevante ekspertise inden for generelle, økonomiske og juridiske spørgsmål findes blandt bestyrelsesmedlemmerne.

| (3) | Mandatperioden er fire år og kan fornyes én gang. |
| --- | --- |

(3)

Mandatperioden er fire år og kan fornyes én gang.

| (4) | Ved afgørelser af 27. maj 2019 (2) og 6. maj 2021 (3) udnævnte Rådet henholdsvis 15 og 12 medlemmer af bestyrelsen. |
| --- | --- |

(4)

Ved afgørelser af 27. maj 2019 (2) og 6. maj 2021 (3) udnævnte Rådet henholdsvis 15 og 12 medlemmer af bestyrelsen.

| (5) | De bestyrelsesmedlemmer, der er udpeget af Tyskland, Cypern, Litauen, Malta, Rumænien, Bulgarien, Grækenland, Polen, Slovakiet, Portugal, Letland, Estland, Belgien, Danmark, Irland og Frankrig, blev udnævnt for en periode, der udløber den 31. maj 2027. |
| --- | --- |

(5)

De bestyrelsesmedlemmer, der er udpeget af Tyskland, Cypern, Litauen, Malta, Rumænien, Bulgarien, Grækenland, Polen, Slovakiet, Portugal, Letland, Estland, Belgien, Danmark, Irland og Frankrig, blev udnævnt for en periode, der udløber den 31. maj 2027.

| (6) | Rådet har modtaget udpegelser fra samtlige berørte medlemsstater — |
| --- | --- |

(6)

Rådet har modtaget udpegelser fra samtlige berørte medlemsstater —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende personer udnævnes til medlem af bestyrelsen for endnu en mandatperiode fra den 1. juni 2023 til den 31. maj 2027:

| — | Ingrid BORG, Malta |
| --- | --- |

—

Ingrid BORG, Malta

| — | Claudia-Sorina DUMITRU, Rumænien |
| --- | --- |

—

Claudia-Sorina DUMITRU, Rumænien

| — | Tasoula KYPRIANIDOU-LEONTIDOU, Cypern |
| --- | --- |

—

Tasoula KYPRIANIDOU-LEONTIDOU, Cypern

| — | Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Polen |
| --- | --- |

—

Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Polen

| — | Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litauen |
| --- | --- |

—

Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litauen

| — | Teodora VALKOVA, Bulgarien |
| --- | --- |

—

Teodora VALKOVA, Bulgarien

| — | Axel Otto VORWERK, Tyskland |
| --- | --- |

—

Axel Otto VORWERK, Tyskland

| — | Sofia ZISI, Grækenland. |
| --- | --- |

—

Sofia ZISI, Grækenland.

Artikel 2

Følgende personer udnævnes til medlem af bestyrelsen for en første mandatperiode fra den 1. juni 2023 til den 31. maj 2027:

| — | Catheline Irène DANTINNE, Belgien |
| --- | --- |

—

Catheline Irène DANTINNE, Belgien

| — | Kristīne KAZEROVSKA, Letland |
| --- | --- |

—

Kristīne KAZEROVSKA, Letland

| — | Agnès LEFRANC, Frankrig |
| --- | --- |

—

Agnès LEFRANC, Frankrig

| — | Dília Maria LIMA JARDIM, Portugal |
| --- | --- |

—

Dília Maria LIMA JARDIM, Portugal

| — | Annemari LINNO, Estland |
| --- | --- |

—

Annemari LINNO, Estland

| — | Yvonne Marie MULLOOLY, Irland |
| --- | --- |

—

Yvonne Marie MULLOOLY, Irland

| — | Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Danmark |
| --- | --- |

—

Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Danmark

| — | Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakiet. |
| --- | --- |

—

Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakiet.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2023.

På Rådets vegne

E. SVANTESSON

Formand

---

(1)  
  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse af 27. maj 2019 om udnævnelse af 15 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (EUT C 185 af 29.5.2019, s. 4).

2

(3)  Rådets afgørelse af 6. maj 2021 om udnævnelse af 12 medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Kemikalieagentur (EUT C 185 af 12.5.2021, s. 4).

3

---