# Den Europæiske Unions L 157/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 157 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang20. juni 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 157

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang20. juni 2023

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1182 af 14. juni 2023 om særlige regler for humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland og om ændring af direktiv 2001/83/EF (
  1
  ) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1182 af 14. juni 2023 om særlige regler for humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland og om ændring af direktiv 2001/83/EF (
  1
  )

1

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1183 af 19. juni 2023 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1183/2005 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo | 8 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1184 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 om fastlæggelse af en EU-metode med detaljerede regler for produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse | 11 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1185 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 gennem fastsættelse af en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendt kulstofbrændsel og præcisering af en metode til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler | 20 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1186 af 13. juni 2023 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Kullings kalvdans (BGB)) | 34 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1187 af 19. juni 2023 om EU-støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme | 35 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1188 af 19. juni 2023 om ændring af afgørelse 2014/386/FUSP om restriktive foranstaltninger som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol | 46 |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/1189 af 19. juni 2023 om gennemførelse af afgørelse 2010/788/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo | 47 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1183 af 19. juni 2023 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1183/2005 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo

8

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1184 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 om fastlæggelse af en EU-metode med detaljerede regler for produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse

11

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1185 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 gennem fastsættelse af en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendt kulstofbrændsel og præcisering af en metode til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler

20

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1186 af 13. juni 2023 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Kullings kalvdans (BGB))

34

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1187 af 19. juni 2023 om EU-støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme

35

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1188 af 19. juni 2023 om ændring af afgørelse 2014/386/FUSP om restriktive foranstaltninger som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol

46

*

Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/1189 af 19. juni 2023 om gennemførelse af afgørelse 2010/788/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2023/1182

af 14. juni 2023

om særlige regler for humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland og om ændring af direktiv 2001/83/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) blev indgået på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2020/135 (3) og trådte i kraft den 1. februar 2020. Den overgangsperiode, der er omhandlet i udtrædelsesaftalens artikel 126, i hvilken EU-retten fortsat fandt anvendelse på og i Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med udtrædelsesaftalens artikel 127, udløb den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) blev indgået på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2020/135 (3) og trådte i kraft den 1. februar 2020. Den overgangsperiode, der er omhandlet i udtrædelsesaftalens artikel 126, i hvilken EU-retten fortsat fandt anvendelse på og i Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med udtrædelsesaftalens artikel 127, udløb den 31. december 2020.

| (2) | Protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«) udgør en integrerende del af udtrædelsesaftalen. |
| --- | --- |

(2)

Protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«) udgør en integrerende del af udtrædelsesaftalen.

| (3) | De bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, finder på de i nævnte bilag fastsatte betingelser anvendelse på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland. Denne liste omfatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (5). Derfor skal lægemidler, der markedsføres i Nordirland, overholde disse bestemmelser i EU-retten. |
| --- | --- |

(3)

De bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, finder på de i nævnte bilag fastsatte betingelser anvendelse på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland. Denne liste omfatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (5). Derfor skal lægemidler, der markedsføres i Nordirland, overholde disse bestemmelser i EU-retten.

| (4) | Ved direktiv 2001/83/EF er der fastsat regler vedrørende humanmedicinske lægemidler, og ved forordning (EF) nr. 726/2004 er der fastsat EU-procedurer for godkendelse af humanmedicinske lægemidler. |
| --- | --- |

(4)

Ved direktiv 2001/83/EF er der fastsat regler vedrørende humanmedicinske lægemidler, og ved forordning (EF) nr. 726/2004 er der fastsat EU-procedurer for godkendelse af humanmedicinske lægemidler.

| (5) | For at tage hensyn til Nordirlands særlige situation er det hensigtsmæssigt at vedtage særlige regler for markedsføring i Nordirland af humanmedicinske lægemidler. |
| --- | --- |

(5)

For at tage hensyn til Nordirlands særlige situation er det hensigtsmæssigt at vedtage særlige regler for markedsføring i Nordirland af humanmedicinske lægemidler.

| (6) | Det er hensigtsmæssigt at præcisere, at de bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, bør finde anvendelse på humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland, medmindre der er fastsat særlige regler i denne forordning. Hvis særlige regler i denne forordning finder anvendelse, og hvis der er en uoverensstemmelse mellem disse særlige regler i denne forordning og de bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, bør disse særlige bestemmelser i denne forordning have forrang. |
| --- | --- |

(6)

Det er hensigtsmæssigt at præcisere, at de bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, bør finde anvendelse på humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland, medmindre der er fastsat særlige regler i denne forordning. Hvis særlige regler i denne forordning finder anvendelse, og hvis der er en uoverensstemmelse mellem disse særlige regler i denne forordning og de bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, bør disse særlige bestemmelser i denne forordning have forrang.

| (7) | Det er desuden vigtigt at sikre, at anvendelsen af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning, ikke fører til en øget risiko for folkesundheden i det indre marked. |
| --- | --- |

(7)

Det er desuden vigtigt at sikre, at anvendelsen af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning, ikke fører til en øget risiko for folkesundheden i det indre marked.

| (8) | De særlige regler bør omfatte et forbud mod at anbringe de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i direktiv 2001/83/EF, på den ydre emballage eller, hvis der ikke er nogen ydre emballage, på den indre emballage til humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland, og et forbud mod markedsføring i Nordirland af nye og innovative lægemidler, for hvilke der er udstedt en markedsføringstilladelse i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 726/2004. De særlige regler bør desuden omfatte visse etiketteringskrav for humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland. Som følge heraf bør Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/161 (6) ikke finde anvendelse på humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland. |
| --- | --- |

(8)

De særlige regler bør omfatte et forbud mod at anbringe de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i direktiv 2001/83/EF, på den ydre emballage eller, hvis der ikke er nogen ydre emballage, på den indre emballage til humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland, og et forbud mod markedsføring i Nordirland af nye og innovative lægemidler, for hvilke der er udstedt en markedsføringstilladelse i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 726/2004. De særlige regler bør desuden omfatte visse etiketteringskrav for humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland. Som følge heraf bør Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/161 (6) ikke finde anvendelse på humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland.

| (9) | For så vidt angår nye og innovative lægemidler bør Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder kunne tillade markedsføring af sådanne lægemidler i Nordirland, forudsat at visse betingelser er opfyldt, nemlig at tilladelsen er udstedt i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges ret, og at lægemidlerne markedsføres i Nordirland i henhold til betingelserne i den tilladelse, der er givet af Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder, at disse lægemidler opfylder visse etiketteringskrav, og at Det Forenede Kongerige har givet Kommissionen skriftlige garantier. |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår nye og innovative lægemidler bør Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder kunne tillade markedsføring af sådanne lægemidler i Nordirland, forudsat at visse betingelser er opfyldt, nemlig at tilladelsen er udstedt i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges ret, og at lægemidlerne markedsføres i Nordirland i henhold til betingelserne i den tilladelse, der er givet af Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder, at disse lægemidler opfylder visse etiketteringskrav, og at Det Forenede Kongerige har givet Kommissionen skriftlige garantier.

| (10) | Endvidere bør der indføres passende beskyttelsesforanstaltninger for Unionen for at sikre, at anvendelsen af de særlige regler ikke øger risiciene for folkesundheden i det indre marked. Sådanne beskyttelsesforanstaltninger bør omfatte løbende overvågning fra Det Forenede Kongeriges kompetente myndighed af markedsføring i Nordirland af humanmedicinske lægemidler, der er omfattet af særlige regler fastsat i denne forordning, og et totalforbud mod flytning til eller markedsføring i en medlemsstat af lægemidler, der er omfattet af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(10)

Endvidere bør der indføres passende beskyttelsesforanstaltninger for Unionen for at sikre, at anvendelsen af de særlige regler ikke øger risiciene for folkesundheden i det indre marked. Sådanne beskyttelsesforanstaltninger bør omfatte løbende overvågning fra Det Forenede Kongeriges kompetente myndighed af markedsføring i Nordirland af humanmedicinske lægemidler, der er omfattet af særlige regler fastsat i denne forordning, og et totalforbud mod flytning til eller markedsføring i en medlemsstat af lægemidler, der er omfattet af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning.

| (11) | Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår suspension af anvendelsen af nogle af eller alle de særlige regler, der er fastsat i denne forordning, hvis der er dokumentation for, at Det Forenede Kongerige ikke træffer passende foranstaltninger til at imødegå alvorlige eller gentagne overtrædelser af disse særlige regler. I et sådant tilfælde er det hensigtsmæssigt at fastsætte en formel informations- og høringsmekanisme med klare tidsfrister, inden for hvilke Kommissionen bør handle. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (7). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(11)

Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår suspension af anvendelsen af nogle af eller alle de særlige regler, der er fastsat i denne forordning, hvis der er dokumentation for, at Det Forenede Kongerige ikke træffer passende foranstaltninger til at imødegå alvorlige eller gentagne overtrædelser af disse særlige regler. I et sådant tilfælde er det hensigtsmæssigt at fastsætte en formel informations- og høringsmekanisme med klare tidsfrister, inden for hvilke Kommissionen bør handle. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (7). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (12) | Hvis de særlige regler for markedsføring i Nordirland af humanmedicinske lægemidler suspenderes, bør de relevante bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, igen finde anvendelse på sådanne lægemidler. |
| --- | --- |

(12)

Hvis de særlige regler for markedsføring i Nordirland af humanmedicinske lægemidler suspenderes, bør de relevante bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen, igen finde anvendelse på sådanne lægemidler.

| (13) | For at sikre en effektiv og hurtig reaktion på enhver øget risiko for folkesundheden bør denne forordning give Kommissionen mulighed for at vedtage delegerede retsakter efter en hasteprocedure. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre en effektiv og hurtig reaktion på enhver øget risiko for folkesundheden bør denne forordning give Kommissionen mulighed for at vedtage delegerede retsakter efter en hasteprocedure.

| (14) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(14)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (15) | Det er hensigtsmæssigt at fastsætte en overgangsperiode for anvendelsen af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning, på humanmedicinske lægemidler, der allerede er på markedet i Nordirland. |
| --- | --- |

(15)

Det er hensigtsmæssigt at fastsætte en overgangsperiode for anvendelsen af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning, på humanmedicinske lægemidler, der allerede er på markedet i Nordirland.

| (16) | Som følge af denne forordnings vedtagelse bør direktiv 2001/83/EF ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(16)

Som følge af denne forordnings vedtagelse bør direktiv 2001/83/EF ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes der særlige regler for humanmedicinske lægemidler bestemt til markedsføring i Nordirland i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 2001/83/EF.

2.   Ved denne forordning fastsættes der også regler for suspension af anvendelsen af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning.

3.   De bestemmelser i EU-retten, der er opført i bilag 2 til protokollen om Irland/Nordirland (»protokollen«), finder anvendelse på markedsføring i Nordirland af lægemidler som omhandlet i denne artikels stk. 1, medmindre der er fastsat særlige regler i denne forordning.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 726/2004, herunder definitionerne i artikel 1 i direktiv 2001/83/EF, anvendelse.

Artikel 3

Særlige regler for lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1

1.   De kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige kan for så vidt angår Nordirland tillade, at lægemidler som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, importeres til Nordirland fra andre dele af Det Forenede Kongerige af indehavere af en engrosforhandlingstilladelse, som ikke har en relevant fremstillingstilladelse, forudsat at de betingelser, der er fastsat i artikel 40, stk. 1a, første afsnit, litra a)-d), i direktiv 2001/83/EF, er opfyldt.

2.   Den ydre emballage eller, hvis der ikke findes nogen ydre emballage, den indre emballage til lægemidler som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, må ikke være forsynet med de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 54, litra o), i direktiv 2001/83/EF.

3.   Hvis et lægemiddel som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, er forsynet med de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 54, litra o), i direktiv 2001/83/EF, skal disse foranstaltninger helt fjernes eller tildækkes.

4.   Den sagkyndige person, der er omhandlet i artikel 48 i direktiv 2001/83/EF, sikrer, for så vidt angår et lægemiddel som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, at de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 54, litra o), i nævnte direktiv, ikke er anbragt på lægemidlets emballage.

5.   Indehavere af en engrosforhandlingstilladelse er ikke forpligtet til:

| a) | at kontrollere lægemidler som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, i overensstemmelse med artikel 80, stk. 1, litra ca), i direktiv 2001/83/EF |
| --- | --- |

a)

at kontrollere lægemidler som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, i overensstemmelse med artikel 80, stk. 1, litra ca), i direktiv 2001/83/EF

| b) | at opbevare dokumentation for så vidt angår de oplysninger, der er omhandlet i artikel 80, stk. 1, litra e), sidste led, i direktiv 2001/83/EF. |
| --- | --- |

b)

at opbevare dokumentation for så vidt angår de oplysninger, der er omhandlet i artikel 80, stk. 1, litra e), sidste led, i direktiv 2001/83/EF.

6.   For alle leverancer af lægemidler som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, til en person, der har tilladelse eller bemyndigelse til at udlevere lægemidler til forbrugerne, jf. artikel 82 i direktiv 2001/83/EF, hvad angår Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland, er en grossist med tilladelse ikke forpligtet til at vedlægge den nødvendige dokumentation for lægemiddelpartiets nummer i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 82, stk. 1, sidste led.

Artikel 4

Særlige regler for lægemidler som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, der tilhører de kategorier, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 726/2004

1.   Et lægemiddel som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, der tilhører de kategorier, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 726/2004, og for hvilket der er udstedt en markedsføringstilladelse i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 10, må ikke markedsføres i Nordirland.

2.   Uanset denne artikels stk. 1 må et lægemiddel som omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 1, der tilhører de kategorier, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 726/2004, markedsføres i Nordirland, forudsat at alle de følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder har givet tilladelse til markedsføring af lægemidlet i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges ret og i henhold til betingelserne i den tilladelse, der er udstedt af dem |
| --- | --- |

a)

Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder har givet tilladelse til markedsføring af lægemidlet i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges ret og i henhold til betingelserne i den tilladelse, der er udstedt af dem

| b) | det pågældende lægemiddel er etiketteret i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 5 |
| --- | --- |

b)

det pågældende lægemiddel er etiketteret i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 5

| c) | Det Forenede Kongerige giver Kommissionen skriftlige garantier i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 8. |
| --- | --- |

c)

Det Forenede Kongerige giver Kommissionen skriftlige garantier i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 8.

Artikel 5

Særlige regler for etikettering af lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1

Lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1, skal være forsynet med en individuel etiket, som opfylder følgende krav:

| a) | den skal anbringes på lægemidlets emballage på et iøjnefaldende sted på en sådan måde, at den er let synlig, letlæselig og ikke kan slettes; den må under ingen omstændigheder være skjult, tildækket eller opdelt ved andre påskrifter eller billeder eller andre materialer |
| --- | --- |

a)

den skal anbringes på lægemidlets emballage på et iøjnefaldende sted på en sådan måde, at den er let synlig, letlæselig og ikke kan slettes; den må under ingen omstændigheder være skjult, tildækket eller opdelt ved andre påskrifter eller billeder eller andre materialer

| b) | den skal indeholde ordene »UK only«. |
| --- | --- |

b)

den skal indeholde ordene »UK only«.

Artikel 6

Overvågning af lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1

Det Forenede Kongeriges kompetente myndighed overvåger løbende markedsføringen i Nordirland af lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1, og den effektive håndhævelse af de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5.

Artikel 7

Forbud mod flytning til eller markedsføring i en medlemsstat af lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1

1.   Lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1, må ikke flyttes fra Nordirland til en medlemsstat eller markedsføres i en medlemsstat.

2.   Medlemsstaterne anvender sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, i tilfælde af manglende overholdelse af de særlige regler, der er fastsat i denne forordning.

Artikel 8

Skriftlige garantier givet af Det Forenede Kongerige til Kommissionen

Det Forenede Kongerige giver Kommissionen skriftlige garantier for, at markedsføringen af lægemidler som omhandlet i artikel 1, stk. 1, ikke øger risikoen for folkesundheden på det indre marked, og at sådanne lægemidler ikke vil blive flyttet til en medlemsstat, herunder garantier for, at:

| a) | de økonomiske aktører opfylder etiketteringskravene fastsat i artikel 5 |
| --- | --- |

a)

de økonomiske aktører opfylder etiketteringskravene fastsat i artikel 5

| b) | en effektiv overvågning, håndhævelse og kontrol af de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5, er indført og gennemføres ved hjælp af bl.a. inspektioner og revisioner. |
| --- | --- |

b)

en effektiv overvågning, håndhævelse og kontrol af de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5, er indført og gennemføres ved hjælp af bl.a. inspektioner og revisioner.

Artikel 9

Suspension af de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5

1.   Kommissionen overvåger løbende Det Forenede Kongeriges anvendelse af de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5.

2.   Hvis der er dokumentation for, at Det Forenede Kongerige ikke træffer passende foranstaltninger til at imødegå alvorlige eller gentagne overtrædelser af de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5, underretter Kommissionen Det Forenede Kongerige herom ved skriftlig meddelelse.

I en periode på tre måneder fra datoen for den i første afsnit omhandlede skriftlige meddelelse fører Kommissionen konsultationer med Det Forenede Kongerige med henblik på at afhjælpe den situation, der gav anledning til denne skriftlige meddelelse. I begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne periode med yderligere tre måneder.

3.   Hvis den situation, der gav anledning til den i denne artikels stk. 2, første afsnit, omhandlede skriftlige meddelelse, ikke afhjælpes inden for den i denne artikels stk. 2, andet afsnit, omhandlede periode, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 10 og 11 med henblik på at supplere denne forordning ved at angive, for hvilke særlige regler blandt dem, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, anvendelsen midlertidigt eller permanent skal suspenderes.

4.   Hvis der er vedtaget en delegeret retsakt i overensstemmelse med denne artikels stk. 3, ophører de særlige regler i artikel 3, 4 eller 5, som er angivet i denne delegerede retsakt, med at finde anvendelse den første dag i måneden efter denne delegerede retsakts ikrafttræden.

5.   Hvis den situation, der gav anledning til vedtagelsen af den delegerede retsakt i overensstemmelse med denne artikels stk. 3, er blevet afhjulpet, vedtager Kommissionen en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 10 og 11 med henblik på at supplere denne forordning ved at angive de suspenderede særlige regler i artikel 3, 4 eller 5, der skal finde anvendelse igen.

6.   Hvis der er vedtaget en delegeret retsakt i overensstemmelse med denne artikels stk. 5, finder de særlige regler i artikel 3, 4 eller 5, som er angivet i denne delegerede retsakt, igen anvendelse på den første dag i måneden efter denne delegerede retsakts ikrafttræden.

Artikel 10

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den anvendelsesdato, der er omhandlet i artikel 14. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af fem-årsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 9 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 11

Hasteprocedure

1.   Delegerede retsakter, som vedtages i henhold til denne artikel, træder i kraft straks og finder anvendelse, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 10, stk. 6, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.

Artikel 12

Overgangsbestemmelser vedrørende krav til beskyttelsesforanstaltninger

Lægemidler, der lovligt er blevet markedsført i Nordirland inden den i artikel 14 omhandlede anvendelsesdato, og som ikke er blevet ompakket eller ommærket efter denne dato, kan gøres yderligere tilgængelige på markedet i Nordirland indtil deres udløbsdato, uden at det kræves, at de skal overholde de særlige regler, der er fastsat i artikel 3, 4 og 5.

Artikel 13

Ændring af direktiv 2001/83/EF

Med virkning fra anvendelsesdatoen omhandlet i denne forordnings artikel 14 udgår artikel 5a i direktiv 2001/83/EF.

Artikel 14

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2025, forudsat at Det Forenede Kongerige har givet de i artikel 8 omhandlede skriftlige garantier, og forudsat at Kommissionen før denne dato har offentliggjort den i nærværende artikels stk. 5 omhandlede meddelelse.

I tilfælde af, at disse skriftlige garantier gives før den 1. januar 2025 eller senere end denne dato, finder denne forordning anvendelse fra den første dag i måneden efter den måned, i hvilken Det Forenede Kongerige giver disse skriftlige garantier.

Senest en måned efter modtagelsen af disse skriftlige garantier forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og for Rådet med sin vurdering af disse skriftlige garantier.

Kommissionen offentliggør en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende med angivelse af den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 14. juni 2023.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

J. ROSWALL

Formand

---

(1)  Udtalelse af 27.4.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 9.5.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 30.5.2023.

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2020/135 af 30. januar 2020 om indgåelse af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (EUT L 29 af 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af EU-procedurer for godkendelse og overvågning af humanmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/161 af 2. oktober 2015 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF i form af de nærmere regler for sikkerhedselementerne på humanmedicinske lægemidlers emballage (EUT L 32 af 9.2.2016, s. 1).

6

(7)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

7

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/8

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1183

af 19. juni 2023

om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1183/2005 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1183/2005 af 18. juli 2005 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo (1), særlig artikel 9, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 18. juli 2005 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Den 18. juli 2005 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1183/2005.

| (2) | Efter Rettens domme i sag T-93/22 (2) og T-94/22 (3) bør to punkter udgå af listen over fysiske eller juridiske personer, enheder og organer i bilag Ia til forordning (EF) nr. 1183/2005. |
| --- | --- |

(2)

Efter Rettens domme i sag T-93/22 (2) og T-94/22 (3) bør to punkter udgå af listen over fysiske eller juridiske personer, enheder og organer i bilag Ia til forordning (EF) nr. 1183/2005.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1183/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1183/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag Ia til forordning (EF) nr. 1183/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 19. juni 2023.

På Rådets vegne

E. BUSCH

Formand

---

(1)  
  EUT L 193 af 23.7.2005, s. 1.

1

(2)  Rettens dom af 8. marts 2023, Ramazani Shadary mod Rådet, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

(3)  Rettens dom af 8. marts 2023, Mutondo mod Rådet, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

---

BILAG

Følgende punkter udgår af listen i afsnit A (»Personer«) i bilag Ia til forordning (EF) nr. 1183/2005:

| »8. | Emmanuel Ramazani SHADARY |
| --- | --- |

»8.

Emmanuel Ramazani SHADARY

| 9. | Kalev MUTONDO.« |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO.«

---

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/11

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/1184

af 10. februar 2023

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 om fastlæggelse af en EU-metode med detaljerede regler for produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 27, stk. 3, syvende afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er vigtige for at øge andelen af vedvarende energi i sektorer, der forventes at være afhængige af gasformige og flydende brændstoffer på lang sigt, såsom søfart og luftfart. Det er nødvendigt at fastlægge en EU-metode, der opstiller detaljerede regler for elektricitet, der anvendes til flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, således at de kan betragtes som fuldt ud vedvarende. Med henblik herpå og i betragtning af de overordnede miljømål i direktiv (EU) 2018/2001 er det nødvendigt at fastsætte klare regler baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier. Flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som fremstilles ved hjælp af elektricitet, betragtes principielt kun som vedvarende, når elektriciteten er vedvarende. Denne vedvarende elektricitet kan leveres af et anlæg (typisk et elektrolyseanlæg), der er direkte forbundet med det anlæg, der producerer de vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller den kan leveres direkte af nettet. |
| --- | --- |

(1)

Vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er vigtige for at øge andelen af vedvarende energi i sektorer, der forventes at være afhængige af gasformige og flydende brændstoffer på lang sigt, såsom søfart og luftfart. Det er nødvendigt at fastlægge en EU-metode, der opstiller detaljerede regler for elektricitet, der anvendes til flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, således at de kan betragtes som fuldt ud vedvarende. Med henblik herpå og i betragtning af de overordnede miljømål i direktiv (EU) 2018/2001 er det nødvendigt at fastsætte klare regler baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier. Flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som fremstilles ved hjælp af elektricitet, betragtes principielt kun som vedvarende, når elektriciteten er vedvarende. Denne vedvarende elektricitet kan leveres af et anlæg (typisk et elektrolyseanlæg), der er direkte forbundet med det anlæg, der producerer de vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller den kan leveres direkte af nettet.

| (2) | Energiindholdet i næsten alle vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er baseret på vedvarende brint produceret ved elektrolyse. Emissionsintensiteten af brint produceret ved hjælp af fossilbaseret elektricitet er betydeligt højere end emissionsintensiteten af brint produceret ved hjælp af naturgas i konventionelle processer. Det er derfor vigtigt at sikre, at efterspørgslen efter elektricitet til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, dækkes af elektricitet fra vedvarende energikilder. Efter Ruslands invasion af Ukraine er Unionens behov for en hurtig omstilling til ren energi og mindre afhængighed af import af fossile brændstoffer blevet endnu tydeligere og stærkere. Kommissionen skitserede i meddelelsen om REPowerEU (2) sin strategi om at blive uafhængig af russiske fossile brændstoffer i god tid inden årtiets udgang. Vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, spiller en vigtig rolle i disse bestræbelser og også for at mindske afhængigheden af import af fossile brændstoffer generelt. Derfor er de kriterier, der skal fastsættes, også vigtige for at forhindre, at efterspørgslen efter elektricitet til produktion af den påkrævede brint til vedvarende transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, vil føre til øget import af fossile brændstoffer fra Rusland til produktion af den nødvendige elektricitet. |
| --- | --- |

(2)

Energiindholdet i næsten alle vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er baseret på vedvarende brint produceret ved elektrolyse. Emissionsintensiteten af brint produceret ved hjælp af fossilbaseret elektricitet er betydeligt højere end emissionsintensiteten af brint produceret ved hjælp af naturgas i konventionelle processer. Det er derfor vigtigt at sikre, at efterspørgslen efter elektricitet til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, dækkes af elektricitet fra vedvarende energikilder. Efter Ruslands invasion af Ukraine er Unionens behov for en hurtig omstilling til ren energi og mindre afhængighed af import af fossile brændstoffer blevet endnu tydeligere og stærkere. Kommissionen skitserede i meddelelsen om REPowerEU (2) sin strategi om at blive uafhængig af russiske fossile brændstoffer i god tid inden årtiets udgang. Vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, spiller en vigtig rolle i disse bestræbelser og også for at mindske afhængigheden af import af fossile brændstoffer generelt. Derfor er de kriterier, der skal fastsættes, også vigtige for at forhindre, at efterspørgslen efter elektricitet til produktion af den påkrævede brint til vedvarende transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, vil føre til øget import af fossile brændstoffer fra Rusland til produktion af den nødvendige elektricitet.

| (3) | Reglerne i denne forordning bør finde anvendelse, uanset om det flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres inden for eller uden for Unionens område. Når der henvises til budområder og perioder for afregning af ubalancer, dvs. begreber, der findes i Unionen, men ikke i alle andre lande, er det hensigtsmæssigt at give brændstofproducenter i tredjelande mulighed for at anvende tilsvarende begreber, forudsat at formålet med denne forordning opretholdes, og bestemmelsen gennemføres på grundlag af det mest lignende begreb, der findes i det pågældende tredjeland. I tilfælde af budområder kan et sådant koncept være lignende markedsregler, nettets fysiske karakteristika, navnlig sammenkoblingsniveauet, eller som en sidste udvej selve landet. |
| --- | --- |

(3)

Reglerne i denne forordning bør finde anvendelse, uanset om det flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres inden for eller uden for Unionens område. Når der henvises til budområder og perioder for afregning af ubalancer, dvs. begreber, der findes i Unionen, men ikke i alle andre lande, er det hensigtsmæssigt at give brændstofproducenter i tredjelande mulighed for at anvende tilsvarende begreber, forudsat at formålet med denne forordning opretholdes, og bestemmelsen gennemføres på grundlag af det mest lignende begreb, der findes i det pågældende tredjeland. I tilfælde af budområder kan et sådant koncept være lignende markedsregler, nettets fysiske karakteristika, navnlig sammenkoblingsniveauet, eller som en sidste udvej selve landet.

| (4) | Brintindustriens fremspirende karakter, dens værdikæde og markedet betyder, at planlægning og opførelse af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, samt anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ofte er udsat for betydelige forsinkelser i godkendelsesprocesserne og andre uventede hindringer, selv om de er planlagt til at blive sat i drift samtidigt. Af hensyn til den praktiske gennemførlighed bør der derfor medregnes en periode på op til 36 måneder, når det skal fastslås, om et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, er sat i drift efter eller samtidig med anlægget, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Levering af elektricitet fra vedvarende energikilder til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, via en direkte forbindelse fra anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som ikke er tilsluttet nettet, viser, at elektriciteten produceres i dette anlæg. Hvis det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og det anlæg, der producerer brint, ikke kun er tilsluttet direkte, men også er tilsluttet nettet, bør det imidlertid dokumenteres, at den elektricitet, der anvendes til at producere brint, leveres via den direkte tilslutning. Anlægget, der leverer elektricitet til brintproduktion gennem en direkte tilslutning, bør altid levere elektricitet fra vedvarende energikilder. Hvis den leverer ikkevedvarende elektricitet, bør den deraf følgende brint ikke betragtes som vedvarende. |
| --- | --- |

(4)

Brintindustriens fremspirende karakter, dens værdikæde og markedet betyder, at planlægning og opførelse af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, samt anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ofte er udsat for betydelige forsinkelser i godkendelsesprocesserne og andre uventede hindringer, selv om de er planlagt til at blive sat i drift samtidigt. Af hensyn til den praktiske gennemførlighed bør der derfor medregnes en periode på op til 36 måneder, når det skal fastslås, om et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, er sat i drift efter eller samtidig med anlægget, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Levering af elektricitet fra vedvarende energikilder til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, via en direkte forbindelse fra anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som ikke er tilsluttet nettet, viser, at elektriciteten produceres i dette anlæg. Hvis det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og det anlæg, der producerer brint, ikke kun er tilsluttet direkte, men også er tilsluttet nettet, bør det imidlertid dokumenteres, at den elektricitet, der anvendes til at producere brint, leveres via den direkte tilslutning. Anlægget, der leverer elektricitet til brintproduktion gennem en direkte tilslutning, bør altid levere elektricitet fra vedvarende energikilder. Hvis den leverer ikkevedvarende elektricitet, bør den deraf følgende brint ikke betragtes som vedvarende.

| (5) | I budområder, hvor elektricitet fra vedvarende energikilder allerede udgør størstedelen, bør elektricitet fra nettet betragtes som fuldt ud vedvarende, forudsat at antallet af fuldlasttimer af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er begrænset til den andel, der svarer til elektriciteten fra vedvarende energikilder i budområdet, og at enhver produktion, der overstiger denne andel, betragtes som ikkevedvarende. Det er ikke nødvendigt at tilføje yderligere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, da det med rimelighed kan antages, at produktionen af vedvarende brint i et budområde, hvor andelen af vedvarende energi overstiger 90 %, gør det muligt at opfylde kriteriet om drivhusgasemissionsbesparelser på 70 % i artikel 25, stk. 2, i direktiv (EU) 2018/2001 og kan skabe udfordringer for driften af elektricitetssystemet. |
| --- | --- |

(5)

I budområder, hvor elektricitet fra vedvarende energikilder allerede udgør størstedelen, bør elektricitet fra nettet betragtes som fuldt ud vedvarende, forudsat at antallet af fuldlasttimer af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er begrænset til den andel, der svarer til elektriciteten fra vedvarende energikilder i budområdet, og at enhver produktion, der overstiger denne andel, betragtes som ikkevedvarende. Det er ikke nødvendigt at tilføje yderligere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, da det med rimelighed kan antages, at produktionen af vedvarende brint i et budområde, hvor andelen af vedvarende energi overstiger 90 %, gør det muligt at opfylde kriteriet om drivhusgasemissionsbesparelser på 70 % i artikel 25, stk. 2, i direktiv (EU) 2018/2001 og kan skabe udfordringer for driften af elektricitetssystemet.

| (6) | Tilsvarende er det i budområder, hvor emissionsintensiteten for elektricitet er under 18 gCO2eq/MJ, ikke nødvendigt at tilføje yderligere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, for at opnå emissionsbesparelserne på 70 % for vedvarende brint. I sådanne tilfælde er det hensigtsmæssigt at betragte elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende, forudsat at de vedvarende egenskaber ved elektricitet påvises med VE-elkøbsaftaler og ved at anvende kriterier for tidsmæssig og geografisk sammenhæng. Manglende overholdelse af disse betingelser og kriterier vil forhindre, at elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, kan betragtes som fuldt ud vedvarende. |
| --- | --- |

(6)

Tilsvarende er det i budområder, hvor emissionsintensiteten for elektricitet er under 18 gCO2eq/MJ, ikke nødvendigt at tilføje yderligere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, for at opnå emissionsbesparelserne på 70 % for vedvarende brint. I sådanne tilfælde er det hensigtsmæssigt at betragte elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende, forudsat at de vedvarende egenskaber ved elektricitet påvises med VE-elkøbsaftaler og ved at anvende kriterier for tidsmæssig og geografisk sammenhæng. Manglende overholdelse af disse betingelser og kriterier vil forhindre, at elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, kan betragtes som fuldt ud vedvarende.

| (7) | Det er endvidere hensigtsmæssigt at betragte elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende på tidspunkter, hvor produktionen af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, støtter integrationen af produktion af vedvarende energi i elektricitetssystemet og mindsker behovet for belastningsomfordeling af elproduktion fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(7)

Det er endvidere hensigtsmæssigt at betragte elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende på tidspunkter, hvor produktionen af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, støtter integrationen af produktion af vedvarende energi i elektricitetssystemet og mindsker behovet for belastningsomfordeling af elproduktion fra vedvarende energikilder.

| (8) | I alle andre tilfælde bør produktionen af vedvarende brint tilskynde til udbredelsen af ny kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og finde sted på tidspunkter og steder, hvor elektricitet fra vedvarende energikilder er tilgængelig (tidsmæssig og geografisk sammenhæng), for at undgå incitamenter til mere fossilbaseret elproduktion. Eftersom planlægning og opførelse af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, ofte er udsat for betydelige forsinkelser i godkendelsesprocesserne, er det hensigtsmæssigt at betragte et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som nyt, hvis det er sat i drift tidligst 36 måneder før anlægget, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(8)

I alle andre tilfælde bør produktionen af vedvarende brint tilskynde til udbredelsen af ny kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og finde sted på tidspunkter og steder, hvor elektricitet fra vedvarende energikilder er tilgængelig (tidsmæssig og geografisk sammenhæng), for at undgå incitamenter til mere fossilbaseret elproduktion. Eftersom planlægning og opførelse af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, ofte er udsat for betydelige forsinkelser i godkendelsesprocesserne, er det hensigtsmæssigt at betragte et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som nyt, hvis det er sat i drift tidligst 36 måneder før anlægget, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (9) | Elkøbsaftaler er et egnet redskab til at skabe incitamenter til udrulning af ny kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, forudsat at den nye kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder ikke modtager finansiel støtte, eftersom den vedvarende brint allerede støttes ved at være berettiget til at blive medregnet i brændstofleverandørernes forpligtelse i henhold til artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Alternativt kan brændstofproducenter også producere den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der kræves til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i deres egen kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Annulleringen af en elkøbsaftale bør ikke være til hindring for, at et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, stadig betragtes som et nyt anlæg, når det er omfattet af en ny elkøbsaftale. Desuden kan enhver udvidelse, som øger produktionskapaciteten på det anlæg, der producerer vedvarende brint, anses for at være sat i drift samtidig med det oprindelige anlæg. Derved undgås det potentielle behov for at indgå elkøbsaftaler med forskellige anlæg, hver gang der sker en udvidelse, og dermed mindskes den administrative byrde. Finansiel støtte, der tilbagebetales, eller finansiel støtte i forbindelse med grunde eller nettilslutninger til anlægget til produktion af vedvarende energi bør ikke betragtes som driftsstøtte eller investeringsstøtte. |
| --- | --- |

(9)

Elkøbsaftaler er et egnet redskab til at skabe incitamenter til udrulning af ny kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, forudsat at den nye kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder ikke modtager finansiel støtte, eftersom den vedvarende brint allerede støttes ved at være berettiget til at blive medregnet i brændstofleverandørernes forpligtelse i henhold til artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Alternativt kan brændstofproducenter også producere den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der kræves til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i deres egen kapacitet til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Annulleringen af en elkøbsaftale bør ikke være til hindring for, at et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, stadig betragtes som et nyt anlæg, når det er omfattet af en ny elkøbsaftale. Desuden kan enhver udvidelse, som øger produktionskapaciteten på det anlæg, der producerer vedvarende brint, anses for at være sat i drift samtidig med det oprindelige anlæg. Derved undgås det potentielle behov for at indgå elkøbsaftaler med forskellige anlæg, hver gang der sker en udvidelse, og dermed mindskes den administrative byrde. Finansiel støtte, der tilbagebetales, eller finansiel støtte i forbindelse med grunde eller nettilslutninger til anlægget til produktion af vedvarende energi bør ikke betragtes som driftsstøtte eller investeringsstøtte.

| (10) | På grund af den svingende karakter af visse vedvarende energikilder, herunder vind- og solenergi, samt overbelastning af nettet er elektricitet fra vedvarende energikilder muligvis ikke konstant tilgængelig til produktion af vedvarende brint. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte regler, der sikrer, at vedvarende brint produceres på tidspunkter og steder, hvor elektricitet fra vedvarende energikilder er tilgængelig. |
| --- | --- |

(10)

På grund af den svingende karakter af visse vedvarende energikilder, herunder vind- og solenergi, samt overbelastning af nettet er elektricitet fra vedvarende energikilder muligvis ikke konstant tilgængelig til produktion af vedvarende brint. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte regler, der sikrer, at vedvarende brint produceres på tidspunkter og steder, hvor elektricitet fra vedvarende energikilder er tilgængelig.

| (11) | For at påvise, at den vedvarende brint produceres, når elektricitet fra vedvarende energikilder er tilgængelig, bør brintproducenterne påvise, at produktionen af den vedvarende brint finder sted i samme kalendermåned som produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder, at elektrolyseanlægget anvender lagret elektricitet fra vedvarende energikilder, eller at elektrolyseanlægget anvender elektricitet på tidspunkter, hvor elpriserne er så lave, at fossilbaseret elproduktion ikke er økonomisk rentabel, og at en yderligere efterspørgsel efter elektricitet derfor udløser mere elproduktion fra vedvarende energikilder og ikke udløser en stigning i produktionen af fossil elektricitet. Synkroniseringskriteriet bør blive strengere, når markeder, infrastrukturer og teknologier, der muliggør en hurtig tilpasning af brintproduktionen og synkroniseringen af elproduktion og brintproduktion, bliver tilgængelige. |
| --- | --- |

(11)

For at påvise, at den vedvarende brint produceres, når elektricitet fra vedvarende energikilder er tilgængelig, bør brintproducenterne påvise, at produktionen af den vedvarende brint finder sted i samme kalendermåned som produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder, at elektrolyseanlægget anvender lagret elektricitet fra vedvarende energikilder, eller at elektrolyseanlægget anvender elektricitet på tidspunkter, hvor elpriserne er så lave, at fossilbaseret elproduktion ikke er økonomisk rentabel, og at en yderligere efterspørgsel efter elektricitet derfor udløser mere elproduktion fra vedvarende energikilder og ikke udløser en stigning i produktionen af fossil elektricitet. Synkroniseringskriteriet bør blive strengere, når markeder, infrastrukturer og teknologier, der muliggør en hurtig tilpasning af brintproduktionen og synkroniseringen af elproduktion og brintproduktion, bliver tilgængelige.

| (12) | Budområder er udformet med henblik på at undgå overbelastning af nettet i det pågældende område. For at sikre, at der ikke er nogen overbelastning af nettet mellem det elektrolyseanlæg, der producerer vedvarende brint, og det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, bør det kræves, at begge anlæg placeres i samme budområde. Hvis de er placeret i sammenkoblede budområder, bør elprisen i det budområde, hvor det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, er placeret, være lig med eller højere end i det budområde, hvor det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres, således at det bidrager til at mindske eventuel overbelastning, og ellers bør det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til elkøbsaftalen, være placeret i et offshorebudområde, der er forbundet med det budområde, hvor elektrolyseanlægget er placeret. |
| --- | --- |

(12)

Budområder er udformet med henblik på at undgå overbelastning af nettet i det pågældende område. For at sikre, at der ikke er nogen overbelastning af nettet mellem det elektrolyseanlæg, der producerer vedvarende brint, og det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, bør det kræves, at begge anlæg placeres i samme budområde. Hvis de er placeret i sammenkoblede budområder, bør elprisen i det budområde, hvor det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, er placeret, være lig med eller højere end i det budområde, hvor det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres, således at det bidrager til at mindske eventuel overbelastning, og ellers bør det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til elkøbsaftalen, være placeret i et offshorebudområde, der er forbundet med det budområde, hvor elektrolyseanlægget er placeret.

| (13) | For at tage højde for særlige nationale forhold i deres budområder og for at støtte den integrerede planlægning af el- og brintnet bør medlemsstaterne have mulighed for at fastsætte yderligere kriterier vedrørende placeringen af elektrolyseanlæg i budområder. |
| --- | --- |

(13)

For at tage højde for særlige nationale forhold i deres budområder og for at støtte den integrerede planlægning af el- og brintnet bør medlemsstaterne have mulighed for at fastsætte yderligere kriterier vedrørende placeringen af elektrolyseanlæg i budområder.

| (14) | Brændstofproducenter kan kombinere forskellige muligheder for at medregne elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, på en fleksibel måde, forudsat at der kun anvendes én mulighed for hver enhed af inputelektricitet. For at kontrollere, om reglerne er blevet fulgt korrekt, bør brændstofleverandørerne anmodes om grundigt at dokumentere, hvilke muligheder der er anvendt til at købe elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Frivillige ordninger og nationale ordninger forventes at spille en vigtig rolle i gennemførelsen og certificeringen af reglerne i tredjelande, eftersom medlemsstaterne skal acceptere dokumentation fra anerkendte frivillige ordninger. |
| --- | --- |

(14)

Brændstofproducenter kan kombinere forskellige muligheder for at medregne elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, på en fleksibel måde, forudsat at der kun anvendes én mulighed for hver enhed af inputelektricitet. For at kontrollere, om reglerne er blevet fulgt korrekt, bør brændstofleverandørerne anmodes om grundigt at dokumentere, hvilke muligheder der er anvendt til at købe elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Frivillige ordninger og nationale ordninger forventes at spille en vigtig rolle i gennemførelsen og certificeringen af reglerne i tredjelande, eftersom medlemsstaterne skal acceptere dokumentation fra anerkendte frivillige ordninger.

| (15) | Artikel 7 og 19 i direktiv (EU) 2018/2001 giver tilstrækkelig sikkerhed for, at de vedvarende egenskaber ved elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende brint, kun påberåbes én gang og kun i én slutbrugersektor. Artikel 7 i nævnte direktiv sikrer, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ikke medregnes ved beregningen af vedvarende energikilders samlede andel af det endelige bruttoenergiforbrug, siden den elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til at producere dem, allerede er medregnet. Artikel 19 i nævnte direktiv forhindrer, at både producenten af elektricitet fra vedvarende energikilder og producenten af de vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som produceres ved hjælp af denne elektricitet, kan modtage oprindelsesgarantier, ved at sikre, at de oprindelsesgarantier, der er udstedt til producenten af elektricitet fra vedvarende energikilder, annulleres. |
| --- | --- |

(15)

Artikel 7 og 19 i direktiv (EU) 2018/2001 giver tilstrækkelig sikkerhed for, at de vedvarende egenskaber ved elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende brint, kun påberåbes én gang og kun i én slutbrugersektor. Artikel 7 i nævnte direktiv sikrer, at vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ikke medregnes ved beregningen af vedvarende energikilders samlede andel af det endelige bruttoenergiforbrug, siden den elektricitet fra vedvarende energikilder, der anvendes til at producere dem, allerede er medregnet. Artikel 19 i nævnte direktiv forhindrer, at både producenten af elektricitet fra vedvarende energikilder og producenten af de vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som produceres ved hjælp af denne elektricitet, kan modtage oprindelsesgarantier, ved at sikre, at de oprindelsesgarantier, der er udstedt til producenten af elektricitet fra vedvarende energikilder, annulleres.

| (16) | Fastlæggelsen af den tidsmæssige sammenhæng hæmmes på kort sigt af teknologiske hindringer for at måle tilsvarende værdier pr. time, de udfordrende konsekvenser for elektrolyseanlægsdesign samt manglen på brintinfrastruktur til lagring og transport af vedvarende brint til slutbrugere med behov for konstant brintforsyning. For at gøre det muligt at øge produktionen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, bør kriterierne for den tidsmæssige sammenhæng derfor være mere fleksible i den indledende fase, så markedsaktørerne kan indføre de nødvendige teknologiske løsninger. |
| --- | --- |

(16)

Fastlæggelsen af den tidsmæssige sammenhæng hæmmes på kort sigt af teknologiske hindringer for at måle tilsvarende værdier pr. time, de udfordrende konsekvenser for elektrolyseanlægsdesign samt manglen på brintinfrastruktur til lagring og transport af vedvarende brint til slutbrugere med behov for konstant brintforsyning. For at gøre det muligt at øge produktionen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, bør kriterierne for den tidsmæssige sammenhæng derfor være mere fleksible i den indledende fase, så markedsaktørerne kan indføre de nødvendige teknologiske løsninger.

| (17) | På grund af den tid, der kræves til planlægning og opførelse af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og manglen på nye anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og som ikke modtager støtte, bør kravene i denne forordnings artikel 5, litra a) og b), først finde anvendelse på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(17)

På grund af den tid, der kræves til planlægning og opførelse af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og manglen på nye anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og som ikke modtager støtte, bør kravene i denne forordnings artikel 5, litra a) og b), først finde anvendelse på et senere tidspunkt.

| (18) | Afhængigheden af fossile brændstoffer til elproduktion bør mindskes med tiden med gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, og andelen af energi fra vedvarende energikilder bør øges. Kommissionen bør nøje overvåge denne udvikling og vurdere virkningen af kravene i denne forordning, navnlig den gradvise skærpelse af kravene om tidsmæssig sammenhæng, for så vidt angår produktionsomkostninger, besparelser på drivhusgasemissioner og energisystemet, og senest den 1. juli 2028 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport. |
| --- | --- |

(18)

Afhængigheden af fossile brændstoffer til elproduktion bør mindskes med tiden med gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, og andelen af energi fra vedvarende energikilder bør øges. Kommissionen bør nøje overvåge denne udvikling og vurdere virkningen af kravene i denne forordning, navnlig den gradvise skærpelse af kravene om tidsmæssig sammenhæng, for så vidt angår produktionsomkostninger, besparelser på drivhusgasemissioner og energisystemet, og senest den 1. juli 2028 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastsætter detaljerede regler for bestemmelse af, hvornår elektricitet, der anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, kan betragtes som fuldt ud vedvarende. Disse regler finder anvendelse på produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, via elektrolyse og tilsvarende for mindre almindelige produktionsveje.

De finder anvendelse, uanset om det flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres inden for eller uden for Unionens område.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »budområde«: budområde som defineret i artikel 2, nr. 65), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (3) for medlemsstater eller et tilsvarende begreb for tredjelande |
| --- | --- |

1)

»budområde«: budområde som defineret i artikel 2, nr. 65), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (3) for medlemsstater eller et tilsvarende begreb for tredjelande

3

| 2) | »direkte linje«: direkte linje som defineret i artikel 2, nr. 41), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (4) |
| --- | --- |

2)

»direkte linje«: direkte linje som defineret i artikel 2, nr. 41), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (4)

4

| 3) | »anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder«: individuelle enheder eller grupper af enheder, der producerer elektricitet på et eller flere steder fra samme eller fra forskellige vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001, undtagen enheder, der producerer elektricitet fra biomasse, og lagringsenheder |
| --- | --- |

3)

»anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder«: individuelle enheder eller grupper af enheder, der producerer elektricitet på et eller flere steder fra samme eller fra forskellige vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2018/2001, undtagen enheder, der producerer elektricitet fra biomasse, og lagringsenheder

| 4) | »brændstofproducent«: en økonomisk aktør, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse |
| --- | --- |

4)

»brændstofproducent«: en økonomisk aktør, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse

| 5) | »sætte i drift«: påbegynde produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller elektricitet fra vedvarende energikilder for første gang eller efter repowering som defineret i artikel 2, nr. 10), i direktiv (EU) 2018/2001, der kræver investeringer, der overstiger 30 % af den investering, der ville være nødvendig for at bygge et lignende nyt anlæg |
| --- | --- |

5)

»sætte i drift«: påbegynde produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller elektricitet fra vedvarende energikilder for første gang eller efter repowering som defineret i artikel 2, nr. 10), i direktiv (EU) 2018/2001, der kræver investeringer, der overstiger 30 % af den investering, der ville være nødvendig for at bygge et lignende nyt anlæg

| 6) | »intelligent målersystem«: intelligent målersystem som defineret i artikel 2, nr. 23), i direktiv (EU) 2019/944 |
| --- | --- |

6)

»intelligent målersystem«: intelligent målersystem som defineret i artikel 2, nr. 23), i direktiv (EU) 2019/944

| 7) | »periode for afregning af ubalancer«: periode for afregning af ubalancer som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) 2019/943 i Unionen eller et tilsvarende begreb for tredjelande. |
| --- | --- |

7)

»periode for afregning af ubalancer«: periode for afregning af ubalancer som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) 2019/943 i Unionen eller et tilsvarende begreb for tredjelande.

Artikel 3

Regler for medregning af elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som fuldt ud vedvarende

Med henblik på at påvise overensstemmelse med kriterierne i artikel 27, stk. 3, femte afsnit, i direktiv (EU) 2018/2001 for medregning af elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som fuldt ud vedvarende, skal brændstofproducenten fremlægge dokumentation for følgende:

| a) | at de(t) anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, via en direkte linje er tilsluttet det anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller at produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder og produktionen af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, finder sted inden for samme anlæg |
| --- | --- |

a)

at de(t) anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, via en direkte linje er tilsluttet det anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller at produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder og produktionen af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, finder sted inden for samme anlæg

| b) | at de(t) anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, blev sat i drift tidligst 36 måneder før det anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse; hvis der tilføjes yderligere produktionskapacitet til et eksisterende anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, anses den ekstra kapacitet for at være en del af det eksisterende anlæg, forudsat at kapaciteten tilføjes på samme sted, og at tilføjelsen finder sted senest 36 måneder efter, at det oprindelige anlæg blev sat i drift |
| --- | --- |

b)

at de(t) anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, blev sat i drift tidligst 36 måneder før det anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse; hvis der tilføjes yderligere produktionskapacitet til et eksisterende anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, anses den ekstra kapacitet for at være en del af det eksisterende anlæg, forudsat at kapaciteten tilføjes på samme sted, og at tilføjelsen finder sted senest 36 måneder efter, at det oprindelige anlæg blev sat i drift

| c) | at det anlæg, der producerer elektricitet, ikke er tilsluttet nettet, eller det anlæg, der producerer elektricitet, er tilsluttet nettet, men at et intelligent målersystem, der måler alle elektricitetsstrømme fra nettet, viser, at der ikke er taget elektricitet fra nettet for at producere vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

c)

at det anlæg, der producerer elektricitet, ikke er tilsluttet nettet, eller det anlæg, der producerer elektricitet, er tilsluttet nettet, men at et intelligent målersystem, der måler alle elektricitetsstrømme fra nettet, viser, at der ikke er taget elektricitet fra nettet for at producere vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

Hvis brændstofproducenten også anvender elektricitet fra nettet, kan den betragtes som fuldt ud vedvarende, hvis den overholder reglerne i artikel 4.

Artikel 4

Generelle regler for medregning af elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende

1.   Brændstofproducenter kan medregne elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende, hvis anlægget, der producerer det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, er placeret i et budområde, hvor den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder oversteg 90 % i det foregående kalenderår, og produktionen af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, ikke overstiger et maksimalt antal timer, der er fastsat i forhold til andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i budområdet.

Dette maksimale antal timer beregnes ved at multiplicere det samlede antal timer i hvert kalenderår med andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder, der indberettes for det budområde, hvor det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres. Den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder fastsættes ved at dividere det endelige bruttoforbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder i budområdet, som beregnes analogt efter reglerne i artikel 7, stk. 2, i direktiv (EU) 2018/2001, med bruttoelproduktionen fra alle energikilder som defineret i bilag B til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 (5), bortset fra vand, der tidligere er pumpet opad, plus import og minus eksport af elektricitet til budområdet. Når den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder overstiger 90 % i et kalenderår, anses den fortsat for at være højere end 90 % i de efterfølgende fem kalenderår.

2.   Hvis betingelserne i stk. 1 ikke er opfyldt, kan brændstofproducenter medregne elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende, hvis anlægget, der producerer det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, er beliggende i et budområde, hvor emissionsintensiteten af elektricitet er lavere end 18 gCO2eq/MJ, forudsat at følgende kriterier er opfyldt:

| a) | Brændstofproducenterne har direkte eller via formidlere indgået en eller flere VE-elkøbsaftaler med økonomiske aktører, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i et eller flere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, i en mængde, der mindst svarer til den mængde elektricitet, der påstås at være fuldt ud vedvarende, og denne elektricitet faktisk produceres i dette eller disse anlæg. |
| --- | --- |

a)

Brændstofproducenterne har direkte eller via formidlere indgået en eller flere VE-elkøbsaftaler med økonomiske aktører, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i et eller flere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, i en mængde, der mindst svarer til den mængde elektricitet, der påstås at være fuldt ud vedvarende, og denne elektricitet faktisk produceres i dette eller disse anlæg.

| b) | Betingelserne for tidsmæssig og geografisk sammenhæng i overensstemmelse med artikel 6 og 7 er opfyldt.
  Emissionsintensiteten af elektricitet bestemmes efter metoden til beregning af den gennemsnitlige kulstofintensitet for elektricitet fra elnettet i metoden til bestemmelse af drivhusgasemissionsbesparelserne fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendt kulstofbrændsel som fastsat i den delegerede retsakt vedtaget i henhold til artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 på grundlag af de seneste tilgængelige data.
  Når emissionsintensiteten af elektricitet er lavere end 18 gCO2eq/MJ i et kalenderår, betragtes den gennemsnitlige emissionsintensitet af elektricitet for at være lavere end 18 gCO2eq/MJ i de efterfølgende fem kalenderår. |
| --- | --- |

b)

Betingelserne for tidsmæssig og geografisk sammenhæng i overensstemmelse med artikel 6 og 7 er opfyldt.

Emissionsintensiteten af elektricitet bestemmes efter metoden til beregning af den gennemsnitlige kulstofintensitet for elektricitet fra elnettet i metoden til bestemmelse af drivhusgasemissionsbesparelserne fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendt kulstofbrændsel som fastsat i den delegerede retsakt vedtaget i henhold til artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 på grundlag af de seneste tilgængelige data.

Når emissionsintensiteten af elektricitet er lavere end 18 gCO2eq/MJ i et kalenderår, betragtes den gennemsnitlige emissionsintensitet af elektricitet for at være lavere end 18 gCO2eq/MJ i de efterfølgende fem kalenderår.

3.   Elektricitet fra nettet, der anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, kan også medregnes som fuldt ud vedvarende, hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, forbruges i en periode for afregning af ubalancer, hvor brændstofproducenten på grundlag af dokumentation fra den nationale transmissionssystemoperatør kan påvise, at:

| a) | belastningen af produktionsanlæg, der anvender vedvarende energikilder, er blevet omfordelt i nedadgående retning i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EU) 2019/943 |
| --- | --- |

a)

belastningen af produktionsanlæg, der anvender vedvarende energikilder, er blevet omfordelt i nedadgående retning i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EU) 2019/943

| b) | mængden af elektricitet, der blev brugt til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, reducerede behovet for belastningsomfordeling med en tilsvarende mængde. |
| --- | --- |

b)

mængden af elektricitet, der blev brugt til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, reducerede behovet for belastningsomfordeling med en tilsvarende mængde.

4.   Hvis betingelserne i stk. 1, 2 og 3 ikke er opfyldt, kan brændstofproducenter betragte elektricitet fra nettet som fuldt ud vedvarende, hvis den opfylder betingelserne om additionalitet, tidsmæssig sammenhæng og geografisk sammenhæng i overensstemmelse med artikel 5, 6 og 7.

Artikel 5

Additionalitet

Den additionalitetsbetingelse, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, første afsnit, anses for at være opfyldt, hvis brændstofproducenter producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i deres egne anlæg i en mængde, der mindst svarer til den mængde elektricitet, der påstås at være fuldt ud vedvarende, eller hvis de direkte eller via formidlere har indgået en eller flere VE-elkøbsaftaler med økonomiske aktører, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i et eller flere anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, i en mængde, der mindst svarer til den mængde elektricitet, der påstås at være fuldt ud vedvarende, og denne elektricitet faktisk produceres i dette eller disse anlæg, forudsat at følgende kriterier er opfyldt:

| a) | Det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, blev sat i drift tidligst 36 måneder før det anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.
  Hvis et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, opfyldte kravene i dette stykkes første afsnit i henhold til en VE-elkøbsaftale med en brændstofproducent, der er ophørt, anses det for at være sat i drift samtidig med det anlæg, der producerer det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, i henhold til en ny VE-elkøbsaftale.
  Hvis der tilføjes yderligere produktionskapacitet til et eksisterende anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, anses den ekstra kapacitet for at være sat i drift samtidig med det oprindelige anlæg, forudsat at kapaciteten tilføjes på samme sted, og at tilføjelsen finder sted senest 36 måneder efter, at det oprindelige anlæg blev sat i drift. |
| --- | --- |

a)

Det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, blev sat i drift tidligst 36 måneder før det anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

Hvis et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, opfyldte kravene i dette stykkes første afsnit i henhold til en VE-elkøbsaftale med en brændstofproducent, der er ophørt, anses det for at være sat i drift samtidig med det anlæg, der producerer det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, i henhold til en ny VE-elkøbsaftale.

Hvis der tilføjes yderligere produktionskapacitet til et eksisterende anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, anses den ekstra kapacitet for at være sat i drift samtidig med det oprindelige anlæg, forudsat at kapaciteten tilføjes på samme sted, og at tilføjelsen finder sted senest 36 måneder efter, at det oprindelige anlæg blev sat i drift.

| b) | Det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, har ikke modtaget støtte i form af driftsstøtte eller investeringsstøtte, bortset fra støtte modtaget af anlæg før deres opgradering, finansiel støtte i forbindelse med grunde eller nettilslutninger, støtte, der ikke udgør nettostøtte, såsom støtte, der tilbagebetales fuldt ud, og støtte til anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og som forsyner anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes til forskning, afprøvning og demonstration. |
| --- | --- |

b)

Det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, har ikke modtaget støtte i form af driftsstøtte eller investeringsstøtte, bortset fra støtte modtaget af anlæg før deres opgradering, finansiel støtte i forbindelse med grunde eller nettilslutninger, støtte, der ikke udgør nettostøtte, såsom støtte, der tilbagebetales fuldt ud, og støtte til anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og som forsyner anlæg, der producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes til forskning, afprøvning og demonstration.

Artikel 6

Tidsmæssig sammenhæng

Indtil den 31. december 2029 anses den betingelse for tidsmæssig sammenhæng, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2 og 4, for at være opfyldt, hvis det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres i løbet af samme kalendermåned som den vedvarende elektricitet, der produceres i henhold til VE-elkøbsaftalen, eller fra elektricitet fra et nyt lagringsaktiv, som befinder sig bag samme nettilslutningspunkt som elektrolyseanlægget eller det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og hvor dette lagringsaktiv er blevet opladet fra vedvarende energikilder i samme kalendermåned, hvor elektriciteten i henhold til VE-elkøbsaftalen er produceret.

Fra den 1. januar 2030 anses betingelsen for tidsmæssig sammenhæng for at være opfyldt, hvis det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres inden for samme periode på én time som den vedvarende elektricitet, der produceres i henhold til VE-elkøbsaftalen, eller fra elektricitet fra et nyt lagringsaktiv, som befinder sig bag samme nettilslutningspunkt som elektrolyseanlægget eller det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og hvor dette lagringsaktiv er blevet opladet fra vedvarende energikilder i samme periode på én time, hvor elektriciteten i henhold til VE-elkøbsaftalen er produceret. Medlemsstaterne kan efter at have underrettet Kommissionen anvende de regler, som er fastsat i dette stykke, fra den 1. juli 2027 på vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, som produceres på deres område.

Betingelsen for tidsmæssig sammenhæng anses altid for at være opfyldt, hvis det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres i en periode på én time, og den ligevægtspris på elektricitet, der fremkommer ved den fælles day-ahead-markedskobling i budområdet, jf. artikel 39, stk. 2, litra a), i Kommissionens forordning (EU) 2015/1222 (6), er lavere end eller lig med 20 EUR pr. MWh eller lavere end 0,36 gange prisen på en kvote, der giver ret til udledning af et ton kuldioxidækvivalent i den relevante periode med henblik på at opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (7).

6

7

Artikel 7

Geografisk sammenhæng

1.   Den betingelse for geografisk sammenhæng, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2 og 4, anses for opfyldt, hvis mindst et af følgende kriterier vedrørende elektrolyseanlæggets placering er opfyldt:

| a) | det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til VE-elkøbsaftalen, er placeret eller var på det tidspunkt, hvor det blev sat i drift, placeret i samme budområde som elektrolyseanlægget |
| --- | --- |

a)

det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til VE-elkøbsaftalen, er placeret eller var på det tidspunkt, hvor det blev sat i drift, placeret i samme budområde som elektrolyseanlægget

| b) | det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, er placeret i et sammenkoblet budområde, herunder i en anden medlemsstat, og elpriserne i den relevante periode på day-ahead-markedet, jf. artikel 6, i det sammenkoblede budområde er lig med eller højere end i det budområde, hvor det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres |
| --- | --- |

b)

det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, er placeret i et sammenkoblet budområde, herunder i en anden medlemsstat, og elpriserne i den relevante periode på day-ahead-markedet, jf. artikel 6, i det sammenkoblede budområde er lig med eller højere end i det budområde, hvor det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres

| c) | det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til VE-elkøbsaftalen, er placeret i et offshorebudområde, der støder op til det budområde, hvor elektrolyseanlægget er placeret. |
| --- | --- |

c)

det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder i henhold til VE-elkøbsaftalen, er placeret i et offshorebudområde, der støder op til det budområde, hvor elektrolyseanlægget er placeret.

2.   Uden at det berører artikel 14 og 15 i forordning (EU) 2019/943, kan medlemsstaterne ud over kriterierne i stk. 1 indføre yderligere kriterier vedrørende placeringen af elektrolyseanlæg og det anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, for at sikre foreneligheden af kapacitetsforøgelser med den nationale planlægning af brint- og elnettet. Eventuelle yderligere kriterier må ikke have nogen negativ indvirkning på det indre elektricitetsmarkeds funktion.

Artikel 8

Fælles regler

Brændstofproducenterne skal fremlægge pålidelig dokumentation for, at alle kravene i artikel 3-7 er opfyldt, herunder for hver time, alt efter hvad der er relevant:

| a) | den mængde elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, nærmere beskrevet som følger:






  i) | den mængde elektricitet, der stammer fra nettet, og som ikke betragtes som fuldt ud vedvarende, samt andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder |
| --- | --- | --- |

a)

den mængde elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, nærmere beskrevet som følger:

i)

den mængde elektricitet, der stammer fra nettet, og som ikke betragtes som fuldt ud vedvarende, samt andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder

| ii) | den mængde elektricitet, der betragtes som fuldt ud vedvarende, fordi den stammer fra en direkte tilslutning til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, jf. artikel 3 |
| --- | --- |

ii)

den mængde elektricitet, der betragtes som fuldt ud vedvarende, fordi den stammer fra en direkte tilslutning til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, jf. artikel 3

| iii) | den mængde elektricitet, der stammer fra nettet, og som tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 1 |
| --- | --- |

iii)

den mængde elektricitet, der stammer fra nettet, og som tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 1

| iv) | den mængde elektricitet, der tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- |

iv)

den mængde elektricitet, der tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 2

| v) | den mængde elektricitet, der tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 3 |
| --- | --- |

v)

den mængde elektricitet, der tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 3

| vi) | den mængde elektricitet, der tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 4 |
| --- | --- |

vi)

den mængde elektricitet, der tæller som fuldt ud vedvarende i overensstemmelse med kriterierne i artikel 4, stk. 4

| b) | den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der produceres af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, uanset om de er direkte tilsluttet et elektrolyseanlæg, og uanset om den vedvarende elektricitet anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller til andre formål |
| --- | --- |

b)

den mængde elektricitet fra vedvarende energikilder, der produceres af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, uanset om de er direkte tilsluttet et elektrolyseanlæg, og uanset om den vedvarende elektricitet anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller til andre formål

| c) | den mængde, som produceres af brændstofproducenten, af vedvarende og ikkevedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

c)

den mængde, som produceres af brændstofproducenten, af vedvarende og ikkevedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

Artikel 9

Overensstemmelsescertificering

Uanset om det vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, produceres inden for eller uden for Unionens område, kan brændstofproducenter gøre brug af nationale ordninger eller internationale frivillige ordninger, der er anerkendt af Kommissionen i henhold til artikel 30, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001, for at påvise overholdelse af kriterierne i artikel 3-7 i denne forordning, jf. artikel 8, alt efter hvad der er relevant.

Hvis en brændstofproducent fremlægger dokumentation eller oplysninger indhentet i overensstemmelse med en ordning, der har været genstand for en afgørelse i henhold til artikel 30, stk. 4, i direktiv (EU) 2018/2001, må en medlemsstat ikke kræve, at leverandørerne af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fremlægger yderligere dokumentation for overholdelse af kriterierne i denne forordning, i det omfang en sådan afgørelse omfatter påvisning af, at ordningen er i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, femte og sjette afsnit, i nævnte direktiv.

Artikel 10

Rapportering

Senest den 1. juli 2028 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af indvirkningen af kravene i denne forordning, herunder virkningen af tidsmæssig sammenhæng, på produktionsomkostninger, besparelser på drivhusgasemissioner og energisystemet.

Artikel 11

Overgangsfase

Artikel 5, litra a) og b), finder ikke anvendelse før den 1. januar 2038 på anlæg, der er sat i drift før den 1. januar 2028 og producerer vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. Denne undtagelse finder ikke anvendelse på kapacitet, der er tilføjet efter den 1. januar 2028 til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 af 22. oktober 2008 om energistatistik (EUT L 304 af 14.11.2008, s. 1).

5

(6)  Kommissionens forordning (EU) 2015/1222 af 24. juli 2015 om fastsættelse af retningslinjer for kapacitetstildeling og håndtering af kapacitetsbegrænsninger (EUT L 197 af 25.7.2015, s. 24).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

7

---

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/20

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/1185

af 10. februar 2023

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 gennem fastsættelse af en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendt kulstofbrændsel og præcisering af en metode til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 25, stk. 2, og artikel 28, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I betragtning af behovet for en væsentlig reduktion af drivhusgasemissionerne i transportsektoren og hvert brændstofs potentiale for at skabe betydelige drivhusgasemissionsbesparelser ved anvendelse af teknikker til CO2-opsamling og -lagring, blandt andre foranstaltninger, og i betragtning af de krav om drivhusgasbesparelser, der er fastsat for andre brændstoffer i direktiv (EU) 2018/2001, bør der fastsættes en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser på 70 % for alle typer genanvendt kulstofbrændsel. |
| --- | --- |

(1)

I betragtning af behovet for en væsentlig reduktion af drivhusgasemissionerne i transportsektoren og hvert brændstofs potentiale for at skabe betydelige drivhusgasemissionsbesparelser ved anvendelse af teknikker til CO2-opsamling og -lagring, blandt andre foranstaltninger, og i betragtning af de krav om drivhusgasbesparelser, der er fastsat for andre brændstoffer i direktiv (EU) 2018/2001, bør der fastsættes en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser på 70 % for alle typer genanvendt kulstofbrændsel.

| (2) | Der skal fastsættes klare regler, baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier, for beregning af drivhusgasemissionsbesparelser for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler samt de fossile brændstoffer, de sammenlignes med. |
| --- | --- |

(2)

Der skal fastsættes klare regler, baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier, for beregning af drivhusgasemissionsbesparelser for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler samt de fossile brændstoffer, de sammenlignes med.

| (3) | Drivhusgasemissionsopgørelsesmetoden bør tage hensyn til de fuldstændige livscyklusemissioner fra produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler og bør baseres på objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
| --- | --- |

(3)

Drivhusgasemissionsopgørelsesmetoden bør tage hensyn til de fuldstændige livscyklusemissioner fra produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler og bør baseres på objektive og ikkediskriminerende kriterier.

| (4) | Der bør ikke ydes godtgørelse for opsamling af CO2, som allerede er taget i betragtning i henhold til andre bestemmelser i EU-retten. Den form for opsamlet CO2 bør derfor ikke anses for at være undgået, når emissionerne fastslås fra inputtets aktuelle anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtet. |
| --- | --- |

(4)

Der bør ikke ydes godtgørelse for opsamling af CO2, som allerede er taget i betragtning i henhold til andre bestemmelser i EU-retten. Den form for opsamlet CO2 bør derfor ikke anses for at være undgået, når emissionerne fastslås fra inputtets aktuelle anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtet.

| (5) | Oprindelsen af det CO2, der anvendes til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler er ikke relevant for fastlæggelsen af emissionsbesparelser af sådanne brændstoffer på kort sigt, da der er mange tilgængelige CO2-kilder, som kan opsamles, samtidig med at der gøres fremskridt med dekarboniseringen. I en økonomi med kurs mod klimaneutralitet senest i 2050 bør de kulstofkilder, der kan opsamles, blive knappe på mellemlang til lang sigt og i stigende grad begrænses til de CO2-emissioner, der er sværest at nedbringe. Derudover er den fortsatte anvendelse af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som indeholder kulstof fra ikkebæredygtige brændsler, ikke forenelig med en kurs hen imod klimaneutralitet senest i 2050, da det ville medføre fortsat anvendelse af ikkebæredygtige brændsler og de dermed forbundne emissioner. Opsamling af emissioner fra ikkebæredygtige brændsler bør derfor ikke betragtes som en undgåelse af emissioner på ubestemt tid, når drivhusgasemissionsbesparelserne fra anvendelsen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler bestemmes. Opsamlede emissioner fra forbrændingen af ikkebæredygtige brændsler til elproduktion bør betragtes som undgåede emissioner indtil 2035, da de fleste bør være reduceret til den tid, mens emissioner fra andre anvendelser af ikkebæredygtige brændstoffer bør betragtes som undgåede emissioner indtil 2040, da disse emissioner vil forblive længere. Disse tidspunkter vil blive taget op til fornyet vurdering i lyset af gennemførelsen af det EU-dækkende klimamål for 2040 i de sektorer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (2). I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (3) fremsætter Kommissionen forslag om det EU-dækkende klimamål for 2040 senest seks måneder efter den første globale statusopgørelse i henhold til Parisaftalen. Gennemførelsen af målet i direktiv 2003/87/EF vil desuden fastslå, hvor få emissioner der forventes at være pr. sektor. |
| --- | --- |

(5)

Oprindelsen af det CO2, der anvendes til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler er ikke relevant for fastlæggelsen af emissionsbesparelser af sådanne brændstoffer på kort sigt, da der er mange tilgængelige CO2-kilder, som kan opsamles, samtidig med at der gøres fremskridt med dekarboniseringen. I en økonomi med kurs mod klimaneutralitet senest i 2050 bør de kulstofkilder, der kan opsamles, blive knappe på mellemlang til lang sigt og i stigende grad begrænses til de CO2-emissioner, der er sværest at nedbringe. Derudover er den fortsatte anvendelse af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som indeholder kulstof fra ikkebæredygtige brændsler, ikke forenelig med en kurs hen imod klimaneutralitet senest i 2050, da det ville medføre fortsat anvendelse af ikkebæredygtige brændsler og de dermed forbundne emissioner. Opsamling af emissioner fra ikkebæredygtige brændsler bør derfor ikke betragtes som en undgåelse af emissioner på ubestemt tid, når drivhusgasemissionsbesparelserne fra anvendelsen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler bestemmes. Opsamlede emissioner fra forbrændingen af ikkebæredygtige brændsler til elproduktion bør betragtes som undgåede emissioner indtil 2035, da de fleste bør være reduceret til den tid, mens emissioner fra andre anvendelser af ikkebæredygtige brændstoffer bør betragtes som undgåede emissioner indtil 2040, da disse emissioner vil forblive længere. Disse tidspunkter vil blive taget op til fornyet vurdering i lyset af gennemførelsen af det EU-dækkende klimamål for 2040 i de sektorer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (2). I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (3) fremsætter Kommissionen forslag om det EU-dækkende klimamål for 2040 senest seks måneder efter den første globale statusopgørelse i henhold til Parisaftalen. Gennemførelsen af målet i direktiv 2003/87/EF vil desuden fastslå, hvor få emissioner der forventes at være pr. sektor.

| (6) | Emissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, især fra industrielle processer eller fra forbrænding af ikkebæredygtige brændsler, bør forhindres, selv hvis de kan opsamles og anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler. Disse emissioner er i første omgang underlagt CO2-prissætning for at tilskynde til at reducere emissionerne fra ikkebæredygtige brændstoffer. Når disse emissioner ikke tages i betragtning i tidligere led gennem en effektiv CO2-prissætning, skal de derfor tages i betragtning og bør ikke anses for at være undgået. |
| --- | --- |

(6)

Emissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, især fra industrielle processer eller fra forbrænding af ikkebæredygtige brændsler, bør forhindres, selv hvis de kan opsamles og anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler. Disse emissioner er i første omgang underlagt CO2-prissætning for at tilskynde til at reducere emissionerne fra ikkebæredygtige brændstoffer. Når disse emissioner ikke tages i betragtning i tidligere led gennem en effektiv CO2-prissætning, skal de derfor tages i betragtning og bør ikke anses for at være undgået.

| (7) | Vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler kan produceres i forskellige processer, som kan give en blanding af forskellige typer brændstoffer. Metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelserne bør derfor kunne udlede de faktiske emissionsbesparelser fra disse processer, herunder processer, der benyttes til at fremstille vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler. |
| --- | --- |

(7)

Vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler kan produceres i forskellige processer, som kan give en blanding af forskellige typer brændstoffer. Metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelserne bør derfor kunne udlede de faktiske emissionsbesparelser fra disse processer, herunder processer, der benyttes til at fremstille vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler.

| (8) | For at fastslå emissionsintensiteten af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler er det nødvendigt at beregne andelen af energiindholdet af sådanne brændstoffer og brændsler i outputtet af en proces. Til dette formål bestemmes andelen af hver type brændstof eller brændsel ved at dividere det relevante energiinput for den pågældende type brændstof eller brændsel med de samlede relevante energiinput i processen. Ved produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er det nødvendigt at fastslå, om den relevante inputelektricitet er fuldt ud vedvarende. Den relevante inputelektricitet skal regnes for at være fuldt ud vedvarende, hvis betingelserne i artikel 27, stk. 3, femte og sjette afsnit, i direktiv (EU) 2018/2001 er opfyldt. Ellers benyttes den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år til at bestemme andelen af vedvarende energi. Ved produktion af genanvendte kulstofbrændsler kan kun flydende eller faste affaldsstrømme af ikkevedvarende oprindelse, der ikke er egnet til materialenyttiggørelse i overensstemmelse med artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (4), og spildgas fra produktion og udstødningsgas af ikkevedvarende oprindelse, der produceres som en uundgåelig og utilsigtet konsekvens af produktionsprocessen i industrianlæg, betragtes som relevant energiinput til produktionen af genanvendte kulstofbrændsler. |
| --- | --- |

(8)

For at fastslå emissionsintensiteten af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler er det nødvendigt at beregne andelen af energiindholdet af sådanne brændstoffer og brændsler i outputtet af en proces. Til dette formål bestemmes andelen af hver type brændstof eller brændsel ved at dividere det relevante energiinput for den pågældende type brændstof eller brændsel med de samlede relevante energiinput i processen. Ved produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er det nødvendigt at fastslå, om den relevante inputelektricitet er fuldt ud vedvarende. Den relevante inputelektricitet skal regnes for at være fuldt ud vedvarende, hvis betingelserne i artikel 27, stk. 3, femte og sjette afsnit, i direktiv (EU) 2018/2001 er opfyldt. Ellers benyttes den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år til at bestemme andelen af vedvarende energi. Ved produktion af genanvendte kulstofbrændsler kan kun flydende eller faste affaldsstrømme af ikkevedvarende oprindelse, der ikke er egnet til materialenyttiggørelse i overensstemmelse med artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (4), og spildgas fra produktion og udstødningsgas af ikkevedvarende oprindelse, der produceres som en uundgåelig og utilsigtet konsekvens af produktionsprocessen i industrianlæg, betragtes som relevant energiinput til produktionen af genanvendte kulstofbrændsler.

| (9) | Det fossile brændstof, som vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler sammenlignes med, bør fastsættes til 94 gCO2eq/MJ i overensstemmelse med den værdi, der er fastsat for biobrændstoffer og flydende biobrændsler i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Det fossile brændstof, som vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler sammenlignes med, bør fastsættes til 94 gCO2eq/MJ i overensstemmelse med den værdi, der er fastsat for biobrændstoffer og flydende biobrændsler i direktiv (EU) 2018/2001.

| (10) | Det vigtigste formål med at fremme genanvendte kulstofbrændsler er at reducere drivhusgasemissionerne ved at forbedre effektiviteten af anvende støtteberettigede råmaterialer i forhold til de nuværende anvendelser. Da de råmaterialer, der kan anvendes til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, allerede kan have været anvendt til at producere energi, bør drivhusgasemissionerne fra omdirigeringen af anvendelsen af disse rigide input fra deres nuværende anvendelse tages i betragtning i beregningen af drivhusgasemissioner. Det samme bør gælde for rigide input, der kommer fra integrerede processer, og som anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
| --- | --- |

(10)

Det vigtigste formål med at fremme genanvendte kulstofbrændsler er at reducere drivhusgasemissionerne ved at forbedre effektiviteten af anvende støtteberettigede råmaterialer i forhold til de nuværende anvendelser. Da de råmaterialer, der kan anvendes til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, allerede kan have været anvendt til at producere energi, bør drivhusgasemissionerne fra omdirigeringen af anvendelsen af disse rigide input fra deres nuværende anvendelse tages i betragtning i beregningen af drivhusgasemissioner. Det samme bør gælde for rigide input, der kommer fra integrerede processer, og som anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse.

| (11) | Hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, tages fra elnettet og ikke betragtes som fuldt ud vedvarende, bør den gennemsnitlige kulstofintensitet af elektricitet, der forbruges i den medlemsstat, hvor brændstoffet produceres, anvendes, forudsat at det bedst beskriver drivhusgasintensiteten i hele processen. Alternativt kan elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som ikke betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, tilskrives drivhusgasemissionsværdier afhængigt af antallet af fuldlasttimer, som anlægget, der producerer vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, er i drift. Hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til reglerne i artikel 27 i direktiv (EU) 2018/2001, bør der anvendes en kulstofintensitet på nul på denne elektricitetsforsyning — |
| --- | --- |

(11)

Hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, tages fra elnettet og ikke betragtes som fuldt ud vedvarende, bør den gennemsnitlige kulstofintensitet af elektricitet, der forbruges i den medlemsstat, hvor brændstoffet produceres, anvendes, forudsat at det bedst beskriver drivhusgasintensiteten i hele processen. Alternativt kan elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som ikke betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, tilskrives drivhusgasemissionsværdier afhængigt af antallet af fuldlasttimer, som anlægget, der producerer vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, er i drift. Hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til reglerne i artikel 27 i direktiv (EU) 2018/2001, bør der anvendes en kulstofintensitet på nul på denne elektricitetsforsyning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ved denne forordning fastsættes en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendte kulstofbrændsler, og metoden til beregning af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler præciseres.

Artikel 2

Drivhusgasemissionsbesparelserne fra anvendelsen af genanvendte kulstofbrændsler skal være mindst 70 %.

Artikel 3

Drivhusgasemissionsbesparelserne fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler bestemmes i overensstemmelse med metoden i bilaget.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3)

4

---

BILAG

Metode til bestemmelse af drivhusgasemissionsbesparelserne fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler

A.   METODE

| 1. | Drivhusgasemissioner fra produktion og anvendelse af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler beregnes ved følgende formel:
  E = e i + e p + e td + e u – e ccs

  hvor:







  E | = | samlede emissioner fra anvendelsen af brændslet (gCO2eq/MJ brændsel) |
| --- | --- | --- | --- |
| e i | = | e i elastic + e i rigid – e ex-use: emissioner fra tilførsel af input (gCO2eq/MJ brændsel) |
| e i elastic | = | emissioner fra elastiske input (gCO2eq/MJ brændsel) |
| e i rigid | = | emissioner fra rigide input (gCO2eq/MJ brændsel) |
| e ex-use | = | emissioner fra inputtenes eksisterende anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtene (gCO2eq/MJ brændsel) |
| ep | = | emissioner fra forarbejdning (gCO2eq/MJ brændsel) |
| etd | = | emissioner fra transport og distribution (gCO2eq/MJ brændsel) |
| eu | = | emissioner fra forbrænding af brændslet i sin slutanvendelse (gCO2eq/MJ brændsel) |
| e ccs | = | emissionsbesparelse fra opsamling og geologisk lagring af CO2 (gCO2eq/MJ brændsel) |

1.

E = e i + e p + e td + e u – e ccs

hvor:

E

=

samlede emissioner fra anvendelsen af brændslet (gCO2eq/MJ brændsel)

e i

=

e i elastic + e i rigid – e ex-use: emissioner fra tilførsel af input (gCO2eq/MJ brændsel)

e i elastic

=

emissioner fra elastiske input (gCO2eq/MJ brændsel)

e i rigid

=

emissioner fra rigide input (gCO2eq/MJ brændsel)

e ex-use

=

emissioner fra inputtenes eksisterende anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtene (gCO2eq/MJ brændsel)

ep

=

emissioner fra forarbejdning (gCO2eq/MJ brændsel)

etd

=

emissioner fra transport og distribution (gCO2eq/MJ brændsel)

eu

=

emissioner fra forbrænding af brændslet i sin slutanvendelse (gCO2eq/MJ brændsel)

e ccs

=

emissionsbesparelse fra opsamling og geologisk lagring af CO2 (gCO2eq/MJ brændsel)

Emissioner fra fremstilling af maskiner og udstyr medregnes ikke.

Emissionsintensiteten af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler bestemmes ved at dividere de samlede emissioner fra processen, der omfatter hvert element i formlen, med den samlede mængde brændsel, der stammer fra processen, og udtrykkes i gram CO2-ækvivalenter pr. MJ brændsel (g CO2eq/MJ brændsel). Hvis et brændstof eller brændsel er en blanding af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, genanvendte kulstofbrændsler og andre brændstoffer og andre brændstoffer, anses alle disse typer for at have den samme emissionsintensitet.

Undtagelsen fra denne regel er tilfældet med sambehandling, hvor vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler kun delvist erstatter et konventionelt input i en proces.

I en sådan situation skelnes der ved beregningen af emissionsintensiteten på et proportionelt grundlag af energiværdien af input mellem:

| — | den del af processen, der er baseret på det konventionelle input, og |
| --- | --- |

—

den del af processen, der er baseret på det konventionelle input, og

| — | den del af processen, der er baseret på vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, hvor det antages, at delene af processen ellers er identiske. |
| --- | --- |

—

den del af processen, der er baseret på vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, hvor det antages, at delene af processen ellers er identiske.

Der skal foretages en analog sondring mellem processerne i de tilfælde, hvor vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler bearbejdes sammen med biomasse.

Emissionsintensiteten kan beregnes som et gennemsnit for hele produktionen af brændstoffer i en periode på højst en kalendermåned, men den kan også beregnes for kortere tidsinterval. Hvis elektricitet, der kan betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til metoden i direktiv (EU) 2018/2001, anvendes som input, der øger brændværdien af brændstoffet eller mellemprodukterne, skal tidsintervallet være i overensstemmelse med de krav, der gælder for tidsmæssig sammenhæng. Hvor det er relevant, kan de emissionsintensitetsværdier, der beregnes for individuelle tidsintervaller, derefter anvendes til at beregne en gennemsnitlig emissionsintensitet for en periode på op til en måned, forudsat at de individuelle værdier, der beregnes for hver periode, opfylder minimumstærsklen for besparelser på 70 %.

| 2. | Drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller fra genanvendte kulstofbrændsler beregnes ved følgende formel:
  Besparelser = (E F — E)/E F

  hvor:







  E | = | de samlede emissioner fra anvendelsen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler. |
| --- | --- | --- | --- |
| E F | = | de samlede emissioner fra det fossile brændstof, der sammenlignes med. |

2.

Besparelser = (E F — E)/E F

hvor:

E

=

de samlede emissioner fra anvendelsen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler.

E F

=

de samlede emissioner fra det fossile brændstof, der sammenlignes med.

For alle vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler skal de samlede emissioner fra det fossile brændstof, der sammenlignes med, være 94 gCO2eq/MJ.

| 3. | Hvis outputtet fra en proces ikke fuldt ud kan betragtes som vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller som genanvendte kulstofbrændsler, skal deres respektive andel af det samlede output bestemmes som følger:






  a) | Andelen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, bestemmes ved at dividere det relevante input fra vedvarende energi i processen med de samlede relevante energiinput i processen. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Andelen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, bestemmes ved at dividere det relevante input fra vedvarende energi i processen med de samlede relevante energiinput i processen.

| b) | Andelen af genanvendt kulstofbrændsel bestemmes ved at dividere det relevante energiinput, der betragtes som en kilde til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, i processen med de samlede relevante energiinput i processen. |
| --- | --- |

b)

Andelen af genanvendt kulstofbrændsel bestemmes ved at dividere det relevante energiinput, der betragtes som en kilde til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, i processen med de samlede relevante energiinput i processen.

Den relevante energi for materialeinput er den nedre brændværdi af det materialeinput, der indgår i brændslets molekylestruktur (1).

For elektricitetsinput, der anvendes til at øge brændstoffets eller mellemprodukternes brændværdi, er den relevante energi elektricitetens energi.

For industrielle røggasser er det energien i røggassen baseret på deres nedre brændværdi. I tilfælde af varme, der anvendes til at øge brændstoffets eller mellemproduktets brændværdi, er den relevante energi nytteenergien i varmen, som anvendes til at syntetisere brændstoffet. Nyttevarme er den samlede varmeenergi ganget med Carnotvirkningsgraden, som defineret i del C, punkt 1, litra b), i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. Andre input tages kun i betragtning ved bestemmelse af brændstoffets emissionsintensitet.

| 4. | Når emissioner fra tilførsel af input bestemmes, skelnes der mellem elastiske input og rigide input. Rigide input er input, hvis tilførsel ikke kan udvides til at dække yderligere efterspørgsel. Derfor er alle input, der betragtes som en kulstofkilde til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, rigide, og det er output, der fremstilles i et fast forhold ved en integreret proces (2), og som udgør mindre end 10 % af den økonomiske værdi af outputtet, også. Hvis det udgør 10 % eller mere af den økonomiske værdi, betragtes det som elastisk. I princippet er elastiske input de input, hvis tilførsel kan øges til at dække yderligere efterspørgsel. Olieprodukter fra raffinaderier falder ind under denne kategori, da raffinaderier kan ændre forholdet mellem deres produkter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elektricitet, der kan betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, tilskrives nul drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I løbet af hvert kalenderår skal en af de tre følgende alternative metoder anvendes til at tilskrive drivhusgasemissionsværdier til den elektricitet fra elnettet, der ikke kan betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, og som anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler:






  a) | Drivhusgasemissionsværdier tilskrives i henhold til del C i dette bilag. Dette berører ikke vurderingen i henhold til statsstøttereglerne |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Drivhusgasemissionsværdier tilskrives i henhold til del C i dette bilag. Dette berører ikke vurderingen i henhold til statsstøttereglerne

| b) | Drivhusgasemissionsværdier tilskrives afhængigt af antallet af fuldlasttimer, som anlægget, der producerer vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, er i drift. Hvis antallet af fuldlasttimer er det samme som eller mindre end det antal timer, hvor marginalprisen for elektricitet blev fastsat af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, eller af kernekraftværker i det foregående kalenderår, og for hvilket der foreligger pålidelige data, tilskrives den elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, en drivhusgasemissionsværdi på nul g CO2eq/MJ. Hvis dette antal fuldlasttimer overskrides, tilskrives den elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, en drivhusgasemissionsværdi på 183 g CO2eq/MJ, eller |
| --- | --- |

b)

Drivhusgasemissionsværdier tilskrives afhængigt af antallet af fuldlasttimer, som anlægget, der producerer vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, er i drift. Hvis antallet af fuldlasttimer er det samme som eller mindre end det antal timer, hvor marginalprisen for elektricitet blev fastsat af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, eller af kernekraftværker i det foregående kalenderår, og for hvilket der foreligger pålidelige data, tilskrives den elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, en drivhusgasemissionsværdi på nul g CO2eq/MJ. Hvis dette antal fuldlasttimer overskrides, tilskrives den elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, en drivhusgasemissionsværdi på 183 g CO2eq/MJ, eller

| c) | Drivhusgasemissionsværdien for den marginale enhed, der producerer elektricitet på tidspunktet for produktionen af de vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i budområdet kan anvendes, hvis disse oplysninger er offentligt tilgængelige fra en national transmissionssystemoperatør. |
| --- | --- |

c)

Drivhusgasemissionsværdien for den marginale enhed, der producerer elektricitet på tidspunktet for produktionen af de vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i budområdet kan anvendes, hvis disse oplysninger er offentligt tilgængelige fra en national transmissionssystemoperatør.

Hvis metoden i litra b) benyttes, skal den også anvendes på elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001.

| 7. | Drivhusgasemissioner fra elastiske input fra en integreret proces bestemmes på grundlag af data fra deres faktiske produktionsproces. Dette omfatter alle emissioner, der opstår som følge af deres produktion i hele forsyningskæden (herunder emissioner fra udvinding af den primærenergi, der er nødvendig for at foretage input, forarbejdning af input og transport af input). Forbrændingsemissioner i forbindelse med kulstofindholdet i brændstofinput medtages ikke (3).
  Drivhusgasemissioner fra elastiske input, som ikke opnås ved en integreret proces, bestemmes dog på grundlag af værdierne i del B i dette bilag. Hvis inputtet ikke er opført på listen, kan der hentes oplysninger om emissionsintensiteten fra den seneste version af JEC-WTW-rapporten, ECOINVENT-databasen, officielle kilder såsom IPCC, IEA eller regeringen, andre gennemgåede kilder såsom E3- og GEMIS-databasen samt fagfællebedømte publikationer. |
| --- | --- |

7.

Drivhusgasemissioner fra elastiske input, som ikke opnås ved en integreret proces, bestemmes dog på grundlag af værdierne i del B i dette bilag. Hvis inputtet ikke er opført på listen, kan der hentes oplysninger om emissionsintensiteten fra den seneste version af JEC-WTW-rapporten, ECOINVENT-databasen, officielle kilder såsom IPCC, IEA eller regeringen, andre gennemgåede kilder såsom E3- og GEMIS-databasen samt fagfællebedømte publikationer.

| 8. | Leverandøren af hvert input, bortset fra dem hvor værdierne er hentet fra del B i dette bilag, beregner inputtets emissionsintensitet (4) i overensstemmelse med procedurerne i dette dokument og rapporterer værdien til det næste produktionstrin eller den endelige brændstofproducent. Den samme regel gælder for leverandører af input længere tilbage i forsyningskæden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Emissioner fra rigide input skal omfatte emissioner som følge af omdirigering af disse input fra en tidligere eller alternativ anvendelse. Disse emissioner skal tage hensyn til tabet af elproduktion, varme eller produkter, der tidligere blev produceret ved hjælp af inputtet, samt eventuelle emissioner som følge af yderligere behandling af input og transport. Følgende regler finder anvendelse:






  a) | Emissioner, der tilskrives tilførsel af rigide input, bestemmes ved at gange den tabte produktion af elektricitet, varme eller andre produkter med den relevante emissionsfaktor. I tilfælde af tabt elproduktion er de emissionsfaktorer, der skal tages i betragtning, dem for elproduktion i forsyningsnettet i det land, hvor forskydningen fandt sted, bestemt efter den relevante metode som fastsat i punkt 5 eller 6. I tilfælde af omdirigeret materiale beregnes de emissioner, der skal tilskrives erstatningsmaterialet, som for materialeinput i denne metode. I de første 20 år efter påbegyndelsen af produktionen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler bestemmes tabet af produktion af elektricitet, varme og materiale på grundlag af den gennemsnitlige mængde elektricitet og varme, der blev produceret fra rigide input i løbet af de seneste tre år før påbegyndelsen af produktionen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler. Efter 20 års produktion bestemmes tabet af produktion af elektricitet, varme eller andre produkter på grundlag af de minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, der antages i relevante konklusioner baseret på bedste tilgængelige teknologi (BAT). Hvis processen ikke er omfattet af en BAT, baseres skønnet over tabt produktion på en sammenlignelig proces, der anvender den nyeste teknologi. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Emissioner, der tilskrives tilførsel af rigide input, bestemmes ved at gange den tabte produktion af elektricitet, varme eller andre produkter med den relevante emissionsfaktor. I tilfælde af tabt elproduktion er de emissionsfaktorer, der skal tages i betragtning, dem for elproduktion i forsyningsnettet i det land, hvor forskydningen fandt sted, bestemt efter den relevante metode som fastsat i punkt 5 eller 6. I tilfælde af omdirigeret materiale beregnes de emissioner, der skal tilskrives erstatningsmaterialet, som for materialeinput i denne metode. I de første 20 år efter påbegyndelsen af produktionen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler bestemmes tabet af produktion af elektricitet, varme og materiale på grundlag af den gennemsnitlige mængde elektricitet og varme, der blev produceret fra rigide input i løbet af de seneste tre år før påbegyndelsen af produktionen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler. Efter 20 års produktion bestemmes tabet af produktion af elektricitet, varme eller andre produkter på grundlag af de minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, der antages i relevante konklusioner baseret på bedste tilgængelige teknologi (BAT). Hvis processen ikke er omfattet af en BAT, baseres skønnet over tabt produktion på en sammenlignelig proces, der anvender den nyeste teknologi.

| b) | I tilfælde af rigide input, der er mellemliggende strømme i industrielle processer såsom koksværksgas, højovnsgas i et stålværk eller raffinaderigas i et olieraffinaderi, bestemmes emissionerne som følge af omdirigering af input på grundlag af simuleringer af anlæggets drift før og efter det er blevet modificeret til at producere genanvendte kulstofbrændsler, hvis effekten af at omdirigere inputtene til brændstofproduktion ikke kan måles direkte. Hvis modificeringen af værket giver et reduceret output af visse produkter, skal de emissioner, der tilskrives det rigide input, omfatte de emissioner, der er forbundet med erstatning af de tabte produkter. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde af rigide input, der er mellemliggende strømme i industrielle processer såsom koksværksgas, højovnsgas i et stålværk eller raffinaderigas i et olieraffinaderi, bestemmes emissionerne som følge af omdirigering af input på grundlag af simuleringer af anlæggets drift før og efter det er blevet modificeret til at producere genanvendte kulstofbrændsler, hvis effekten af at omdirigere inputtene til brændstofproduktion ikke kan måles direkte. Hvis modificeringen af værket giver et reduceret output af visse produkter, skal de emissioner, der tilskrives det rigide input, omfatte de emissioner, der er forbundet med erstatning af de tabte produkter.

| c) | Hvis processen gør brug af rigide input fra nye anlæg såsom et nyt stålværk, der anvender højovnsgas til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, skal virkningen af at omdirigere inputtet fra den mest økonomiske alternative anvendelse tages i betragtning. Derefter beregnes emissionskonsekvenserne i henhold til de minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, der er antaget i de relevante BAT-konklusioner. For industrielle processer, som ikke er omfattet af en BAT, beregnes de sparede emissioner på grundlag af den sammenlignelige proces, som anvender den nyeste teknologi. |
| --- | --- |

c)

Hvis processen gør brug af rigide input fra nye anlæg såsom et nyt stålværk, der anvender højovnsgas til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, skal virkningen af at omdirigere inputtet fra den mest økonomiske alternative anvendelse tages i betragtning. Derefter beregnes emissionskonsekvenserne i henhold til de minimumsstandarder for energimæssig ydeevne, der er antaget i de relevante BAT-konklusioner. For industrielle processer, som ikke er omfattet af en BAT, beregnes de sparede emissioner på grundlag af den sammenlignelige proces, som anvender den nyeste teknologi.

| 10. | Emissioner fra eksisterende anvendelse eller skæbne omfatter alle emissioner i inputtets eksisterende anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtet, som undgås, når inputtet anvendes til brændstofproduktion. Disse emissioner skal omfatte CO2-ækvivalenten til det kulstof, der indgår i den kemiske sammensætning af det brændsel, der ellers ville være blevet udledt som CO2 i atmosfæren. Dette omfatter CO2, som blev opsamlet og inkorporeret i brændstoffet, forudsat at mindst en af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | CO2'en er blevet opsamlet fra en aktivitet opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF og er taget i betragtning i tidligere led i et effektivt CO2-prissætningssystem og indgår i brændstoffets kemiske sammensætning før 2036. Denne dato forlænges til 2041 i andre tilfælde end CO2, der stammer fra forbrænding af brændsel til elproduktion, eller |
| --- | --- | --- |

10.

a)

CO2'en er blevet opsamlet fra en aktivitet opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF og er taget i betragtning i tidligere led i et effektivt CO2-prissætningssystem og indgår i brændstoffets kemiske sammensætning før 2036. Denne dato forlænges til 2041 i andre tilfælde end CO2, der stammer fra forbrænding af brændsel til elproduktion, eller

| b) | CO2'en er opsamlet fra luften, eller |
| --- | --- |

b)

CO2'en er opsamlet fra luften, eller

| c) | Den opsamlede CO2 stammer fra produktion eller forbrænding af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler, som opfylder bæredygtighedskriterierne og kriterierne for drivhusgasemissionsbesparelser, og opsamlingen af CO2 fik ikke godskrevet emissionsbesparelserne fra opsamling og erstatning af CO2 som fastsat i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001, eller |
| --- | --- |

c)

Den opsamlede CO2 stammer fra produktion eller forbrænding af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler, som opfylder bæredygtighedskriterierne og kriterierne for drivhusgasemissionsbesparelser, og opsamlingen af CO2 fik ikke godskrevet emissionsbesparelserne fra opsamling og erstatning af CO2 som fastsat i bilag V og VI til direktiv (EU) 2018/2001, eller

| d) | Den opsamlede CO2 stammer fra forbrændingen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler, som opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner som fastsat i artikel 25, stk. 2, og artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 og i denne forordning, eller |
| --- | --- |

d)

Den opsamlede CO2 stammer fra forbrændingen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler, som opfylder kriterierne for besparelse af drivhusgasemissioner som fastsat i artikel 25, stk. 2, og artikel 28, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001 og i denne forordning, eller

| e) | Den opsamlede CO2 stammer fra geologiske kilder til CO2, og CO2'en blev tidligere frigivet naturligt. |
| --- | --- |

e)

Den opsamlede CO2 stammer fra geologiske kilder til CO2, og CO2'en blev tidligere frigivet naturligt.

Opsamlet CO2, der stammer fra et brændsel, der med forsæt forbrændes med det specifikke formål at producere CO2, samt CO2, hvis opsamling har fået godskrevet emissionerne i henhold til andre bestemmelser i loven, medtages ikke.

Emissioner forbundet med input såsom elektricitet og varme og brændbare materialer anvendt i processen med opsamling af CO2 medtages i beregningen af emissioner, der tilskrives input.

| 11. | De tidspunkter, der er fastsat i punkt 10, litra a), vil blive taget op til fornyet vurdering i lyset af gennemførelsen af det EU-dækkende klimamål for 2040, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) 2021/1119, i de sektorer, der er omfattet af direktiv 2003/87/EF. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Emissioner fra forarbejdning skal omfatte direkte atmosfæriske emissioner fra selve forarbejdningen, fra behandling af affald og fra lækager. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emissioner fra forbrænding af brændslet henviser til de samlede forbrændingsemissioner af det anvendte brændsel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | De drivhusgasser, der indgår i emissionsberegningerne, og deres kuldioxidækvivalenter skal være de samme som anført i del C, punkt 4, i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Hvis en proces giver flere biprodukter såsom brændstoffer eller kemikalier samt energibiprodukter såsom varme eller mekanisk energi, som eksporteres fra anlægget, tildeles drivhusgasemissionerne til disse biprodukter ved at anvende følgende tilgange på følgende måde:






  a) | Tildelingen foretages ved afslutningen af den proces, som producerer biproduktet. De tildelte emissioner skal omfatte emissioner fra selve processen samt de emissioner, der tilskrives input til processen. |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Tildelingen foretages ved afslutningen af den proces, som producerer biproduktet. De tildelte emissioner skal omfatte emissioner fra selve processen samt de emissioner, der tilskrives input til processen.

| b) | De emissioner, der skal tildeles, skal være e i
  plus eventuelle brøkdele af e p
  , e td og e ccs
  , som finder sted til og med det procestrin, hvor biprodukterne produceres. Hvis et input til processen i sig selv er et biprodukt af en anden proces, skal tildelingen i den anden proces ske først for at fastslå, hvilke emissioner der skal tilskrives inputtet. |
| --- | --- |

b)

De emissioner, der skal tildeles, skal være e i
  plus eventuelle brøkdele af e p
  , e td og e ccs
  , som finder sted til og med det procestrin, hvor biprodukterne produceres. Hvis et input til processen i sig selv er et biprodukt af en anden proces, skal tildelingen i den anden proces ske først for at fastslå, hvilke emissioner der skal tilskrives inputtet.

| c) | Hvis et anlæg inden for projektgrænsen kun behandler et af projektets biprodukter, tilskrives emissionerne fra det pågældende anlæg fuldt ud til dette biprodukt. |
| --- | --- |

c)

Hvis et anlæg inden for projektgrænsen kun behandler et af projektets biprodukter, tilskrives emissionerne fra det pågældende anlæg fuldt ud til dette biprodukt.

| d) | Hvis processen gør det muligt at ændre forholdet mellem de producerede biprodukter, foretages tildelingen på grundlag af fysisk årsagssammenhæng ved at bestemme, hvilken effekt det har på processens emissioner at øge outputtet af et enkelt biprodukt, mens de andre output holdes konstante. |
| --- | --- |

d)

Hvis processen gør det muligt at ændre forholdet mellem de producerede biprodukter, foretages tildelingen på grundlag af fysisk årsagssammenhæng ved at bestemme, hvilken effekt det har på processens emissioner at øge outputtet af et enkelt biprodukt, mens de andre output holdes konstante.

| e) | Hvis forholdet mellem produkterne er fast, og biprodukterne alle er brændstoffer, elektricitet eller varme, foretages tildelingen ud fra energiindhold. Hvis tildelingen vedrører eksporteret varme på grundlag af energiindholdet, kan kun den nyttige del af varmen tages i betragtning, som defineret i del C, punkt 16, i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

e)

Hvis forholdet mellem produkterne er fast, og biprodukterne alle er brændstoffer, elektricitet eller varme, foretages tildelingen ud fra energiindhold. Hvis tildelingen vedrører eksporteret varme på grundlag af energiindholdet, kan kun den nyttige del af varmen tages i betragtning, som defineret i del C, punkt 16, i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001.

| f) | Hvis forholdet mellem produkterne er fast, og nogle biprodukter er materialer uden energiindhold, foretages tildelingen ud fra biprodukternes økonomiske værdi. Den økonomiske værdi, der tages i betragtning, skal være den gennemsnitlige fabriksværdi i de seneste tre år. Hvis sådanne data ikke foreligger, skønnes værdien ud fra råvarepriserne minus transport- og lagringsomkostninger (5). |
| --- | --- |

f)

Hvis forholdet mellem produkterne er fast, og nogle biprodukter er materialer uden energiindhold, foretages tildelingen ud fra biprodukternes økonomiske værdi. Den økonomiske værdi, der tages i betragtning, skal være den gennemsnitlige fabriksværdi i de seneste tre år. Hvis sådanne data ikke foreligger, skønnes værdien ud fra råvarepriserne minus transport- og lagringsomkostninger (5).

| 16. | Emissioner fra transport og distribution skal omfatte emissioner fra lagring og distribution af de færdige brændstoffer. Emissioner, der tilskrives input e i
  , omfatter emissioner fra deres tilknyttede transport og lagring. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Hvis en proces til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler producerer CO2-emissioner, der lagres permanent i overensstemmelse med direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid, kan dette godskrives procesprodukterne som en reduktion af emissioner under e ccs
  . Emissioner, der opstår som følge af lagringsoperationen (herunder transport af kuldioxid), skal også tages i betragtning under e p

  . |
| --- | --- |

17.

B.   »STANDARDVÆRDIER« FOR EMISSIONSINTENSITETER AF ELASTISKE INPUT

Drivhusgasintensiteten af andre input end elektricitet kan ses i nedenstående tabel:

| | Samlede emissioner
  gCO2eq/MJ | Opstrømsemissioner
  gCO2eq/MJ | Forbrændingsudledninger
  gCO2eq/MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Naturgas | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Diesel | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Benzin | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Tung fuelolie | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Methanol | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Stenkul | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Brunkul | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Samlede emissioner

gCO2eq/MJ

Opstrømsemissioner

gCO2eq/MJ

Forbrændingsudledninger

gCO2eq/MJ

Naturgas

66,0

9,7

56,2

Diesel

95,1

21,9

73,2

Benzin

93,3

19,9

73,4

Tung fuelolie

94,2

13,6

80,6

Methanol

97,1

28,2

68,9

Stenkul

112,3

16,2

96,1

Brunkul

116,7

1,7

115,0

| | gCO2eq/kg |
| --- | --- |
| Ammoniak | 2 351,3 |
| Calciumchlorid (CaCl2) | 38,8 |
| Cyclohexan | 723,0 |
| Saltsyre (HCl) | 1 061,1 |
| Smøremidler | 947,0 |
| Magnesiumsulfat (MgSO4) | 191,8 |
| Kvælstof | 56,4 |
| Phosphorsyre (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kaliumhydroxid (KOH) | 419,1 |
| Ren CaO til processer | 1 193,2 |
| Natriumcarbonat (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Natriumchlorid (NaCl) | 13,3 |
| Natriumhydroxid (NaOH) | 529,7 |
| Natriummethoxid (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Svovlsyre (H2SO4) | 217,5 |
| Urea | 1 846,6 |

gCO2eq/kg

Ammoniak

2 351,3

Calciumchlorid (CaCl2)

38,8

Cyclohexan

723,0

Saltsyre (HCl)

1 061,1

Smøremidler

947,0

Magnesiumsulfat (MgSO4)

191,8

Kvælstof

56,4

Phosphorsyre (H3PO4)

3 124,7

Kaliumhydroxid (KOH)

419,1

Ren CaO til processer

1 193,2

Natriumcarbonat (Na2CO3)

1 245,1

Natriumchlorid (NaCl)

13,3

Natriumhydroxid (NaOH)

529,7

Natriummethoxid (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Svovlsyre (H2SO4)

217,5

Urea

1 846,6

C.   EMISSIONSINTENSITET AF ELEKTRICITET

Elektricitetens emissionsintensitet bestemmes for de enkelte lande eller de enkelte budområder. Elektricitetens emissionsintensitet kan kun bestemmes for de enkelte budområder, hvis de nødvendige data er offentligt tilgængelige. I beregningen af kulstofintensiteten af elektricitet, udtrykt i g CO2eq/kWh elektricitet, skal der tages hensyn til alle potentielle primære energikilder til elproduktion, anlægstype, omdannelseseffektivitet og eget elforbrug i kraftværket.

Beregningen skal tage hensyn til alle kulstofækvivalente emissioner, der er forbundet med forbrænding og tilførsel af de brændsler, der anvendes til elproduktion. Dette afhænger af mængden af forskellige brændsler, der anvendes i elproduktionsanlæggene, af emissionsfaktorerne fra brændselsforbrænding og af opstrømsbrændselsemissionsfaktorerne.

Andre drivhusgasser end CO2 omregnes til CO2eq ved at gange deres globale opvarmningspotentiale (GWP) i forhold til CO2 i løbet af en 100-års tidshorisont som fastsat i del C, punkt 4, i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. På grund af deres biogene oprindelse tages CO2-emissioner fra forbrænding af biomassebrændsler ikke i betragtning, men emissioner af CH4 og N2O skal tages i betragtning.

Til beregning af drivhusgasemissioner fra forbrænding af brændstoffer anvendes IPCC's standardemissionsfaktorer for stationær forbrænding i energiindustrierne (IPCC 2006). Opstrømsemissionerne omfatter emissioner fra alle processer og faser, der er nødvendige for at gøre brændstoffet klar til strømproduktionen. De stammer fra udvinding, raffinering og transport af det brændsel, der anvendes til elproduktion.

Dertil skal alle opstrømsemissioner fra dyrkning, høst, indsamling, forarbejdning og transport af biomasse tages i betragtning. Tørv og komponenter i affaldsmaterialer af fossil oprindelse behandles som fossilt brændstof.

De brændsler, der anvendes til bruttoelproduktion på rene elværker, bestemmes på grundlag af elproduktionen og effektiviteten af omdannelsen til elektricitet. I tilfælde af kraftvarmeproduktion medregnes de brændsler, der anvendes til varme produceret i kraftvarme, ved at tage alternativ varmeproduktion med en gennemsnitlig effektivitet på 85 % i betragtning, mens resten tilskrives elproduktion.

For kernekraftværker antages omdannelseseffektiviteten fra kernevarme at være 33 % eller data fra Eurostat eller en tilsvarende anerkendt kilde.

Der er ingen brændstoffer forbundet med elproduktion fra vedvarende energikilder, der omfatter vand-, sol- og vindenergi og geotermiske energikilder. Emissionerne fra opførelse og demontering og affaldshåndtering af elproduktionsanlæg tages ikke i betragtning. Derfor anses de CO2-ækvivalente emissioner, der er forbundet med produktion af vedvarende elektricitet (vind, sol, vand, og geotermiske energikilder) for at være lig nul.

De CO2-ækvivalente emissioner fra bruttoelproduktionen omfatter opstrømsemissioner fra JEC WTW v5 (Prussi et al., 2020) opført i tabel 3 og standardemissionsfaktorerne for stationær forbrænding fra IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser (IPCC 2006) opført i tabel 1 og 2. Opstrømsemissionerne for levering af det anvendte brændsel beregnes ved at anvende JEC WTW v5-opstrømsemissionsfaktorerne (Prussi et al., 2020).

Kulstofintensiteten af elektricitet beregnes ved følgende formel:

Formula

| hvor: | e

  gross_prod | = | CO2-ækvivalente emissioner |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | opstrøms-CO2-ækvivalente emissionsfaktorer |
| | = | CO2-ækvivalente emissionsfaktorer fra forbrænding af brændsler |
| B

  i | = | forbrug af brændsel til elproduktion |
| | = | brændsler anvendt til elproduktion |

hvor:

e

  gross_prod

=

CO2-ækvivalente emissioner
  Formula

Formula

=

opstrøms-CO2-ækvivalente emissionsfaktorer
  Formula

Formula

=

CO2-ækvivalente emissionsfaktorer fra forbrænding af brændsler
  Formula

B

  i

=

forbrug af brændsel til elproduktion
  Formula

Formula

=

brændsler anvendt til elproduktion

Mængden af nettoelproduktion bestemmes ud fra bruttoelproduktionen, kraftværkets eget elforbrug og eltabet ved pumpelagring.

Formula

| hvor: | E

  net | = | nettoelproduktion |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | bruttoelproduktion |
| E

  own | = | eget interne elforbrug i kraftværket |
| E

  pump | = | elektricitet til pumpning |

hvor:

E

  net

=

nettoelproduktion
  Formula

E

  gross

=

bruttoelproduktion
  Formula

E

  own

=

eget interne elforbrug i kraftværket
  Formula

E

  pump

=

elektricitet til pumpning
  Formula

Kulstofintensiteten af nettoproduceret elektricitet er de samlede bruttoemissioner af drivhusgasser til produktion eller anvendelse af nettoelektriciteten:

Formula

hvor: CI = CO2 ækvivalente emissioner fra elproduktion
  Formula

Data om elproduktion og brændstofforbrug

Data om elproduktion og forbrug af brændsel skal hentes fra IEA's data og statistikker, der indeholder data om energibalancer og elektricitet produceret med forskellige brændsler, f.eks. fra IEA's side med data og statistik (»Energy Statistics Data Browser«) (6).

For EU's medlemsstater er Eurostats data mere detaljerede og kan anvendes i stedet. Hvis emissionsintensiteten er bestemt for de enkelte budområder. benyttes data fra officielle nationale statistikker med samme detaljeringsgrad som IEA's data. Brændselsforbrugsdata skal omfatte tilgængelige data af højeste detaljeringsgrad, som er tilgængelige fra nationale statistikker: faste fossile brændsler, fremstillede gasser, tørv og tørveprodukter, olieskifer og oliesand, olie og olieprodukter, naturgas, vedvarende energikilder og biobrændstoffer, ikkevedvarende affald og kernekraft. Vedvarende energikilder og biobrændstoffer omfatter biobrændstoffer, energi fra vedvarende kommunalt affald, vand, hav, geotermisk energi, vind- solenergi og varmepumper.

Inputdata fra litteraturkilder

Tabel 1

Standardemissionsfaktorer for stationær forbrænding [g/MJ brændsel på en nedre brændværdi].

| Brændsel/brændstof | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Faste fossile brændsler | | | |
| Antracit | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Kokskul | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Andet bituminøst kul | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Subbituminøst kul | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Brunkul | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Stenkulsbriketter | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksværkskoks | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Gaskoks | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Stenkulstjære | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Brunkulsbriketter | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Syntetiske gasser | | | |
| Gasværksgas | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksværksgas | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Højovnsgas | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Andre genvundne gasser | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Tørv og tørveprodukter | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Olieskifer og oliesand | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Olie og olieprodukter | | | |
| Råolie | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Naturligt forekommende flydende gas | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Raffinaderiråmaterialer | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Additiver og oxygenater | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Andre carbonhydrider | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Raffinaderigas | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Ethan | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Flydende gas (LPG) | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorbenzin | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Flybenzin | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Jetbrændstof af benzintypen | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Jetbrændstof af petroleumstypen | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Anden petroleum | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Naphtha | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Gas- og dieselolie | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Brændselsolie | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Mineralsk terpentin og industrisprit (SBP) | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Smøremidler | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bitumen | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Jordoliekoks | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Paraffinvoks | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Andre olieprodukter | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Naturgas | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Affald | | | |
| Industriaffald (ikkevedvarende) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Ikkevedvarende kommunalt affald | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Bemærk: | Værdierne skal ganges med GWP-faktorerne i bilag V, del C, punkt 4, til direktiv (EU) 2018/2001. |

Brændsel/brændstof

CO2

CH4

N2O

Faste fossile brændsler

Antracit

98,3

0,001

0,0015

Kokskul

94,6

0,001

0,0015

Andet bituminøst kul

94,6

0,001

0,0015

Subbituminøst kul

96,1

0,001

0,0015

Brunkul

101

0,001

0,0015

Stenkulsbriketter

97,5

0,001

0,0015

Koksværkskoks

107

0,001

0,0015

Gaskoks

107

0,001

0,0001

Stenkulstjære

80,7

0,001

0,0015

Brunkulsbriketter

97,5

0,001

0,0015

Syntetiske gasser

Gasværksgas

44,4

0,001

0,0001

Koksværksgas

44,4

0,001

0,0001

Højovnsgas

260

0,001

0,0001

Andre genvundne gasser

182

0,001

0,0001

Tørv og tørveprodukter

106

0,001

0,0015

Olieskifer og oliesand

73,3

0,003

0,0006

Olie og olieprodukter

Råolie

73,3

0,003

0,0006

Naturligt forekommende flydende gas

64,2

0,003

0,0006

Raffinaderiråmaterialer

73,3

0,003

0,0006

Additiver og oxygenater

73,3

0,003

0,0006

Andre carbonhydrider

73,3

0,003

0,0006

Raffinaderigas

57,6

0,001

0,0001

Ethan

61,6

0,001

0,0001

Flydende gas (LPG)

63,1

0,001

0,0001

Motorbenzin

69,3

0,003

0,0006

Flybenzin

70

0,003

0,0006

Jetbrændstof af benzintypen

70

0,003

0,0006

Jetbrændstof af petroleumstypen

71,5

0,003

0,0006

Anden petroleum

71,5

0,003

0,0006

Naphtha

73,3

0,003

0,0006

Gas- og dieselolie

74,1

0,003

0,0006

Brændselsolie

77,4

0,003

0,0006

Mineralsk terpentin og industrisprit (SBP)

73,3

0,003

0,0006

Smøremidler

73,3

0,003

0,0006

Bitumen

80,7

0,003

0,0006

Jordoliekoks

97,5

0,003

0,0006

Paraffinvoks

73,3

0,003

0,0006

Andre olieprodukter

73,3

0,003

0,0006

Naturgas

56,1

0,001

0,0001

Affald

Industriaffald (ikkevedvarende)

143

0,03

0,004

Ikkevedvarende kommunalt affald

91,7

0,03

0,004

Bemærk:

Værdierne skal ganges med GWP-faktorerne i bilag V, del C, punkt 4, til direktiv (EU) 2018/2001.

| Kilde: | IPCC, 2006. |
| --- | --- |

Kilde:

IPCC, 2006.

Tabel 2

Standardemissionsfaktorer for stationær forbrænding af brændsler af biomasseoprindelse [g/MJ brændsel på en nedre brændværdi]

| Brændsel/brændstof | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Primære faste biobrændsler | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Trækul | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Biogasser | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Vedvarende kommunalt affald | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Ren biobenzin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Blandet biobenzin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Ren biodiesel | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Blandet biodiesel | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Rent petroleumslignende biojetbrændstof | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Blandet petroleumslignende biojetbrændstof | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Andre flydende biobrændstoffer | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Kilde: | IPCC, 2006 |

Brændsel/brændstof

CO2

CH4

N2O

Primære faste biobrændsler

0

0,03

0,004

Trækul

0

0,2

0,004

Biogasser

0

0,001

0,0001

Vedvarende kommunalt affald

0

0,03

0,004

Ren biobenzin

0

0,003

0,0006

Blandet biobenzin

0

0,003

0,0006

Ren biodiesel

0

0,003

0,0006

Blandet biodiesel

0

0,003

0,0006

Rent petroleumslignende biojetbrændstof

0

0,003

0,0006

Blandet petroleumslignende biojetbrændstof

0

0,003

0,0006

Andre flydende biobrændstoffer

0

0,003

0,0006

Kilde:

IPCC, 2006

Tabel 3

Brændselsopstrømsemissionsfaktorer [g CO2eq/MJ brændsel på en nedre brændværdi]

| Brændsel | Emissionsfaktor |
| --- | --- |
| Stenkul | 15,9 |
| Brunkul | 1,7 |
| Tørv | 0 |
| Kulgasser | 0 |
| Olieprodukter | 11,6 |
| Naturgas | 12,7 |
| Faste biobrændsler | 0,7 |
| Flydende biobrændstoffer | 46,8 |
| Industriaffald | 0 |
| Kommunalt affald | 0 |
| Biogasser | 13,7 |
| Kernekraft | 1,2 |
| Kilde: | JEC WTW v5 |

Brændsel

Emissionsfaktor

Stenkul

15,9

Brunkul

1,7

Tørv

0

Kulgasser

0

Olieprodukter

11,6

Naturgas

12,7

Faste biobrændsler

0,7

Flydende biobrændstoffer

46,8

Industriaffald

0

Kommunalt affald

0

Biogasser

13,7

Kernekraft

1,2

Kilde:

JEC WTW v5

Tabel A omfatter værdierne for emissionsintensiteten af elektricitet for de enkelte lande i Den Europæiske Union. Hvis emissionsintensiteten af elektricitet bestemmes for de enkelte lande, skal disse værdier anvendes for elektricitet, der stammer fra Den Europæiske Union, indtil nyere data bliver tilgængelige til at bestemme emissionsintensiteten af elektricitet (7).

Tabel A

Emissionsintensitet af elektricitet i Den Europæiske Union 2020

| Land | Emissionsintensitet af produceret elektricitet (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- |
| Østrig | 39,7 |
| Belgien | 56,7 |
| Bulgarien | 119,2 |
| Cypern | 206,6 |
| Tjekkiet | 132,5 |
| Tyskland | 99,3 |
| Danmark | 27,1 |
| Estland | 139,8 |
| Grækenland | 125,2 |
| Spanien | 54,1 |
| Finland | 22,9 |
| Frankrig | 19,6 |
| Kroatien | 55,4 |
| Ungarn | 72,9 |
| Irland | 89,4 |
| Italien | 92,3 |
| Letland | 39,4 |
| Litauen | 57,7 |
| Luxembourg | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Nederlandene | 99,9 |
| Polen | 196,5 |
| Portugal | 61,6 |
| Rumænien | 86,1 |
| Slovakiet | 45,6 |
| Slovenien | 70,1 |
| Sverige | 4,1 |
| Kilde: | JRC, 2022 |

Land

Emissionsintensitet af produceret elektricitet (g CO2eq/MJ)

Østrig

39,7

Belgien

56,7

Bulgarien

119,2

Cypern

206,6

Tjekkiet

132,5

Tyskland

99,3

Danmark

27,1

Estland

139,8

Grækenland

125,2

Spanien

54,1

Finland

22,9

Frankrig

19,6

Kroatien

55,4

Ungarn

72,9

Irland

89,4

Italien

92,3

Letland

39,4

Litauen

57,7

Luxembourg

52,0

Malta

133,9

Nederlandene

99,9

Polen

196,5

Portugal

61,6

Rumænien

86,1

Slovakiet

45,6

Slovenien

70,1

Sverige

4,1

Kilde:

JRC, 2022

---

(1)  For materialeinput, der indeholder vand, er den nedre brændværdi den nedre brændværdi af den tørre del af materialeinputtet (dvs. uden hensyntagen til den energi, der er nødvendig for at få vandet til at fordampe). Vedvarende flydende og gasformige transportbrændstofferm der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes som mellemprodukter til produktion af konventionelle brændstoffer, tages ikke i betragtning.

(2)  Integrerede processer omfatter processer, der finder sted i det samme industrikompleks, eller som tilfører inputtet via en dedikeret tilførselsstruktur, eller som tilfører mere end halvdelen af energien fra alle input til produktionen af vedvarende flydende og gasformigt transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendt kulstofbrændsel.

(3)  Hvis kulstofintensiteten tages fra tabellen i del B, tages der ikke hensyn til forbrændingsemissioner. Dette skyldes, at forbrændingsemissioner medregnes i forarbejdnings- eller forbrændingsemissionerne for det endelige brændstof.

(4)  I overensstemmelse med afsnit 6 må emissionsintensiteten ikke omfatte de emissioner, der er indlejret i kulstofindholdet i det leverede input.

(5)  Bemærk, at det er biprodukternes relative værdier, der har betydning, så den generelle inflation er ikke et problem.

(6)  Eksempel: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202.

(7)  Europa-Kommissionen offentlig regelmæssigt ajourførte data.

---

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/34

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1186

af 13. juni 2023

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Kullings kalvdans« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Sveriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Kullings kalvdans« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Sveriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Kullings kalvdans« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Kullings kalvdans« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Kullings kalvdans« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Kullings kalvdans« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juni 2023.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 55 af 14.2.2023, s. 14.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

AFGØRELSER

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/35

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1187

af 19. juni 2023

om EU-støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som fastslår, at ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol kan yde et vigtigt bidrag til den globale kamp mod terrorisme ved at mindske risikoen for, at ikkestatslige aktører får adgang til masseødelæggelsesvåben, radioaktive materialer og fremføringsmidler. Strategiens kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande, til bekæmpelse af en sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som fastslår, at ikkespredning, nedrustning og våbenkontrol kan yde et vigtigt bidrag til den globale kamp mod terrorisme ved at mindske risikoen for, at ikkestatslige aktører får adgang til masseødelæggelsesvåben, radioaktive materialer og fremføringsmidler. Strategiens kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande, til bekæmpelse af en sådan spredning.

| (2) | Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dens kapitel III, navnlig ved at arbejde hen imod universalisering og om nødvendigt styrkelse af de vigtigste traktater, aftaler og kontrolordninger vedrørende nedrustning og ikkespredning og frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner såsom FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) og FN's Kontor for Terrorbekæmpelse (UNOCT). |
| --- | --- |

(2)

Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dens kapitel III, navnlig ved at arbejde hen imod universalisering og om nødvendigt styrkelse af de vigtigste traktater, aftaler og kontrolordninger vedrørende nedrustning og ikkespredning og frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner såsom FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) og FN's Kontor for Terrorbekæmpelse (UNOCT).

| (3) | FN's Generalforsamling vedtog den 13. april 2005 den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme, som den 14. september 2005 blev åbnet for undertegnelse. |
| --- | --- |

(3)

FN's Generalforsamling vedtog den 13. april 2005 den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme, som den 14. september 2005 blev åbnet for undertegnelse.

| (4) | FN's generalsekretær bemærkede i sin dagsorden for nedrustning med titlen »Securing our Common Future«, der blev indledt den 24. maj 2018, at de nukleare risici er uacceptable, og at de er voksende. |
| --- | --- |

(4)

FN's generalsekretær bemærkede i sin dagsorden for nedrustning med titlen »Securing our Common Future«, der blev indledt den 24. maj 2018, at de nukleare risici er uacceptable, og at de er voksende.

| (5) | Rådet vedtog den 10. december 2018 afgørelse (FUSP) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 10. december 2018 afgørelse (FUSP) 2018/1939 (1).

| (6) | Rådet vedtog den 7. juni 2021 afgørelse (FUSP) 2021/919 (2), som ændrede afgørelse (FUSP) 2018/1939 og forlængede dens gennemførelsesperiode indtil den 30. november 2022 i lyset af de fortsatte udfordringer som følge af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(6)

Rådet vedtog den 7. juni 2021 afgørelse (FUSP) 2021/919 (2), som ændrede afgørelse (FUSP) 2018/1939 og forlængede dens gennemførelsesperiode indtil den 30. november 2022 i lyset af de fortsatte udfordringer som følge af covid-19-pandemien.

| (7) | Rådet vedtog den 8. november 2022 afgørelse (FUSP) 2022/2185 (3), som ændrede afgørelse (FUSP) 2018/1939 og forlængede dens gennemførelsesperiode yderligere indtil den 30. juni 2023 i lyset af den fortsatte forsinkelse i gennemførelsen af projektaktiviteter i henhold til afgørelse (FUSP) 2018/1939 på grund af virkningerne af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(7)

Rådet vedtog den 8. november 2022 afgørelse (FUSP) 2022/2185 (3), som ændrede afgørelse (FUSP) 2018/1939 og forlængede dens gennemførelsesperiode yderligere indtil den 30. juni 2023 i lyset af den fortsatte forsinkelse i gennemførelsen af projektaktiviteter i henhold til afgørelse (FUSP) 2018/1939 på grund af virkningerne af covid-19-pandemien.

| (8) | Det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar fra 2022 henviser til den vedvarende trussel fra spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler og udtrykker Unionens mål om at styrke konkrete EU-tiltag til støtte for målene om nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol. Det henviser ligeledes til den grænseoverskridende terrortrussel som en fortsat udfordring og til Unionens vilje til at styrke sin indsats for bedre at forebygge og bekæmpe terrorisme. |
| --- | --- |

(8)

Det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar fra 2022 henviser til den vedvarende trussel fra spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler og udtrykker Unionens mål om at styrke konkrete EU-tiltag til støtte for målene om nedrustning, ikkespredning og våbenkontrol. Det henviser ligeledes til den grænseoverskridende terrortrussel som en fortsat udfordring og til Unionens vilje til at styrke sin indsats for bedre at forebygge og bekæmpe terrorisme.

| (9) | Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør overlades til UNODC og FN's terrorbekæmpelsescenter (UNCCT) i UNOCT. |
| --- | --- |

(9)

Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør overlades til UNODC og FN's terrorbekæmpelsescenter (UNCCT) i UNOCT.

| (10) | Denne afgørelse bør gennemføres i overensstemmelse med den finansielle og administrative rammeaftale, som Europa-Kommissionen og FN har indgået om forvaltning af finansielle bidrag fra Unionen til programmer eller projekter administreret af FN — |
| --- | --- |

(10)

Denne afgørelse bør gennemføres i overensstemmelse med den finansielle og administrative rammeaftale, som Europa-Kommissionen og FN har indgået om forvaltning af finansielle bidrag fra Unionen til programmer eller projekter administreret af FN —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, EU's globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik og det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar støtter Unionen universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme (»konventionen om nuklear terrorisme«) yderligere gennem en operativ aktion.

2.   Målene med aktionen omhandlet i stk. 1 er at:

| a) | øge antallet af stater, der indleder processer for at blive part i konventionen om nuklear terrorisme, og øge kendskabet til konventionen om nuklear terrorisme blandt støttemodtagerne, såsom nationale politiske beslutningstagere, og i internationale fora |
| --- | --- |

a)

øge antallet af stater, der indleder processer for at blive part i konventionen om nuklear terrorisme, og øge kendskabet til konventionen om nuklear terrorisme blandt støttemodtagerne, såsom nationale politiske beslutningstagere, og i internationale fora

| b) | forbedre den nationale lovgivning og kapaciteten hos embedsmænd, der arbejder på det strafferetlige område, og andre relevante nationale interessenter i støttemodtagende lande til at efterforske, retsforfølge og træffe afgørelse i sager, hvor konventionen om nuklear terrorisme er relevant |
| --- | --- |

b)

forbedre den nationale lovgivning og kapaciteten hos embedsmænd, der arbejder på det strafferetlige område, og andre relevante nationale interessenter i støttemodtagende lande til at efterforske, retsforfølge og træffe afgørelse i sager, hvor konventionen om nuklear terrorisme er relevant

| c) | styrke politikker, praksis og procedurer med henblik på at forebygge, opdage og reagere på truslen fra ikkestatslige aktører, herunder terrorister, der erhverver, besidder og/eller anvender nukleart eller andet radioaktivt materiale |
| --- | --- |

c)

styrke politikker, praksis og procedurer med henblik på at forebygge, opdage og reagere på truslen fra ikkestatslige aktører, herunder terrorister, der erhverver, besidder og/eller anvender nukleart eller andet radioaktivt materiale

| d) | forbedre kendskabet til og forståelsen af truslen fra radiologisk og nuklear terrorisme og anden kriminel adfærd, der involverer sådanne materialer |
| --- | --- |

d)

forbedre kendskabet til og forståelsen af truslen fra radiologisk og nuklear terrorisme og anden kriminel adfærd, der involverer sådanne materialer

| e) | styrke det nationale og internationale samarbejde, herunder udveksling af oplysninger, inden for og mellem deltagende stater ved udformningen og vedtagelsen af effektive og praktiske foranstaltninger for at gennemføre konventionen effektivt. |
| --- | --- |

e)

styrke det nationale og internationale samarbejde, herunder udveksling af oplysninger, inden for og mellem deltagende stater ved udformningen og vedtagelsen af effektive og praktiske foranstaltninger for at gennemføre konventionen effektivt.

3.   Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af aktionen omhandlet i stk. 1.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af den aktion, der er omhandlet i artikel 1, varetages af UNODC og UNOCT.

3.   UNODC og UNOCT udfører denne opgave under den højtstående repræsentants ansvar. Med henblik herpå indgår den højtstående repræsentant de nødvendige aftaler med UNODC og UNOCT.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af den i artikel 1 omhandlede aktion, der skal finansieres af Unionen, er 4 000 000,82 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med referencebeløbet i stk. 1, forvaltes i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for Unionens almindelige budget.

3.   Kommissionen fører tilsyn med, at de udgifter, der finansieres med det i stk. 1 omhandlede referencebeløb, forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den bidragsaftaler med UNODC og UNOCT. Det skal fremgå af bidragsaftalerne, at UNODC og UNOCT skal sikre, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå de aftaler, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelse af aftalerne.

Artikel 4

1.   Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra UNODC og UNOCT. Disse regelmæssige rapporter skal danne grundlag for Rådets evaluering.

2.   Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af gennemførelsen af den i artikel 1 omhandlede aktion.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Denne afgørelse udløber 36 måneder efter dagen for indgåelsen af aftalerne omhandlet i artikel 3, stk. 3. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, hvis der i nævnte periode ikke er indgået aftale.

Udfærdiget i Luxembourg, den 19. juni 2023.

På Rådets vegne

E. BUSCH

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1939 af 10. december 2018 om EU-støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme (EUT L 314 af 11.12.2018, s. 41).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/919 af 7. juni 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/1939 om EU-støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme (EUT L 201 af 8.6.2021, s. 27).

2

(3)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2185 af 8. november 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2018/1939 om EU-støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme (EUT L 288 af 9.11.2022, s. 80).

3

---

BILAG

Støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme

Resumé

Baggrund

Den internationale konvention fra 2005 til bekæmpelse af nuklear terrorisme (konventionen om nuklear terrorisme) er et af de 19 internationale retlige instrumenter til bekæmpelse af terrorisme og har afgørende betydning for international fred og sikkerhed. Pr. marts 2023 har konventionen om nuklear terrorisme 120 parter, hvilket betyder, at mere end en tredjedel af verden endnu ikke er beskyttet af konventionen. For at opnå konventionens fulde potentiale og undgå tilflugtssteder og juridiske smuthuller er universalisering fortsat et centralt mål. At blive part er imidlertid kun det første nødvendige skridt, og en effektiv gennemførelse (lovgivningsmæssig og teknisk) er også afgørende.

Tiltrædelse af konventionen om nuklear terrorisme indebærer, at der skal vedtages den nødvendige nationale gennemførelseslovgivning for at sikre, at alle konventionens krav gennemføres på passende vis i de nationale retssystemer. Dette giver omfattende juridisk dækning for forbrydelser, der involverer nukleart eller andet radioaktivt materiale, herunder terrorhandlinger, samt mekanismer til at forebygge og reagere på en sådan adfærd.

Det første projekt mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer om fremme af universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme blev indledt i 2019 og vil blive afsluttet i juni 2023. Det er et vigtigt multilateralt sikkerhedspartnerskab, som tjener til at imødegå den vedvarende trussel om, at nukleart eller andet radioaktivt materiale erhverves eller anvendes af ikkestatslige aktører til terrorformål eller andre kriminelle formål. Dette er især relevant på et tidspunkt, hvor den politiske opmærksomhed på spørgsmålet om nuklear sikkerhed er tiltaget på verdensplan.

Begrundelse for projektet

Konventionen om nuklear terrorisme er fortsat yderst relevant, ikke kun for lande med programmer for nukleart materiale og atomkraft, men også for alle andre lande, da konventionen om nuklear terrorisme også omfatter andet radioaktivt materiale, der er almindeligt anvendt — bl.a. inden for medicin, industri og landbrug. Det er derfor nødvendigt fortsat at fremme og støtte universalisering og effektiv gennemførelse af konventionen ved at demonstrere fordelene for alle stater ved at tiltræde aftalen og forebygge og forbyde ikkestatslige aktørers terrorhandlinger og anden kriminel adfærd, der involverer nukleart eller andet radioaktivt materiale. I denne forbindelse vil Den Europæiske Union og De Forenede Nationer igen samarbejde i et nyt projekt om støtte til universalisering og effektiv gennemførelse af den internationale konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme.

Projektmål

Projektet har til formål at sikre, at der ikke er noget tilflugtssted for personer, der begår eller forsøger at begå terrorhandlinger eller andre strafbare handlinger, som involverer nukleart eller andet radioaktivt materiale, ved at støtte universalisering og effektiv gennemførelse af konventionen om nuklear terrorisme.

Projektets varighed

Den 1. juli 2023 til den 30. juni 2026 (36 måneder)

Projektets geografiske omfang

Globalt, regionalt og nationalt

Projekttilgang

Dette projekt vil blive gennemført af terrorforebyggelsesafdelingen i FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) gennem dens program for forebyggelse af CBRN-terrorisme og af FN's Kontor for Terrorbekæmpelse (UNOCT) gennem FN's center for terrorbekæmpelses (UNCCT's) program for forebyggelse af og reaktion på masseødelæggelsesvåben/kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear terrorisme (WMD/CBRN) i tæt samarbejde med relevante feltkontorer samt internationale og ikkestatslige organisationer, alt efter hvad der er relevant, herunder Den Europæiske Unions delegationer, initiativet vedrørende Den Europæiske Unions ekspertisecentre for CBRN-risikobegrænsning (initiativet vedrørende EU's CBRN-ekspertisecentre), Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), FN's Institut for Interregional Kriminalitets- og Strafforfølgelsesforskning (UNICRI), FN's Kontor for Nedrustningsanliggender (UNODA) og ekspertgruppen under FN's Sikkerhedsråds komité, der er nedsat i henhold til resolution 1540 (2004).

Projektet vil blive opdelt i to komponenter, som hver skal gennemføres af henholdsvis UNODC og UNOCT/UNCCT i overensstemmelse med deres mandater og ekspertise. Dette vil resultere i, at nogle resultater og aktiviteter vil blive gennemført af UNODC, mens andre vil blive gennemført af UNOCT/UNCCT. I nogle tilfælde vil begge enheder blive inddraget.

Projektet vil bygge på de aktiviteter og værktøjer, der er udviklet i løbet af det projekt, som er omhandlet i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1939 af 10. december 2018.

Det vil blive gennemført i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner og med FN's globale strategi for bekæmpelse af terrorisme, som kraftigt understreger, at alle foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme skal være i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsforpligtelser. De eksisterende internationale menneskerettighedsnormer og -standarder (som indeholdt i traktater, sædvaneret og andre instrumenter) vil blive integreret i projektet.

Projektet vil blive gennemført på en kønssensitiv måde, og kønsperspektiver vil blive integreret i hele projektet. Projektet vil fremme kønsperspektiver og integrere kønsaspektet i metoden og så vidt muligt sikre lige muligheder for kvindelige og mandlige embedsmænd med henblik på deltagelse i alle projektarrangementer, idet fordelene ved at inddrage kvindelige offentligt ansatte i de nationale institutioner understreges. Al feedback fra undersøgelser og test før og efter workshoppen vil blive opdelt efter køn for at sikre, at projektet er i stand til at dække og rapportere om kvindelige embedsmænds perspektiv. Projektindikatorerne vil indsamle og rapportere data opdelt efter køn.

UNODC og UNOCT vil, hvis det er relevant, koordinere gennemførelsen af deres respektive aktiviteter.

Når der søges ekstern ekspertise til at gennemføre aktiviteter, vil UNODC og UNOCT bestræbe sig på at inddrage eksperter fra Den Europæiske Unions medlemsstater.

Projektet vil omfatte samarbejde med det internationale samfund og nationale myndigheder, herunder parlamenter, justitsministerier og andre relevante interessenter, for at fremme universalisering af konventionen om nuklear terrorisme, øge synligheden af betydningen af tiltrædelse og opbygge kapacitet til en effektiv gennemførelse heraf.

Projektresultater

Resultat 1: øget antal stater, der overvejer/indleder processer vedrørende/bliver part i konventionen om nuklear terrorisme, og øget bevidsthed og viden om konventionen om nuklear terrorisme blandt støttemodtagerne (nationale politiske og andre beslutningstagere, herunder parlamentsmedlemmer) og i internationale fora. Synergier med andre relevante internationale retlige instrumenter (CPPNM, A/CPPNM og FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004)) udnyttes, hvis det er relevant.

Resultat 2: forbedret national lovgivning og kapacitet hos embedsmænd, der arbejder på det strafferetlige område, og andre relevante nationale interessenter i støttemodtagende lande til at efterforske, retsforfølge og træffe afgørelse i sager, hvor konventionen om nuklear terrorisme ville være relevant.

Resultat 3: styrkede politikker, praksisser og procedurer med henblik på at forebygge, opdage og reagere på truslen fra ikkestatslige aktører, herunder terrorister, der erhverver, besidder og/eller anvender nukleart eller andet radioaktivt materiale, og forbedret kendskab til og forståelse af truslen fra radiologisk og nuklear terrorisme og anden kriminel adfærd, der involverer sådant materiale.

Resultat 4: styrket nationalt og internationalt samarbejde, herunder udveksling af oplysninger, inden for og mellem kontraherende stater ved udformningen og vedtagelsen af effektive og praktiske foranstaltninger for at gennemføre konventionen effektivt.

Projektresultater og -aktiviteter

Resultat 1: øget antal stater, der overvejer/indleder processer vedrørende/bliver part i konventionen om nuklear terrorisme, og øget bevidsthed og viden om konventionen om nuklear terrorisme blandt støttemodtagerne (nationale politiske og andre beslutningstagere, herunder parlamentsmedlemmer) og i internationale fora. Synergier med andre relevante internationale retlige instrumenter (CPPNM, A/CPPNM og FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004)) udnyttes, hvis det er relevant.

Resultat 1.1:   Betydningen af universalisering og effektiv gennemførelse af konventionen om nuklear terrorisme gennem synlighed, fortalervirksomhed og bidrag til relevante arrangementer er fremmet.

Aktivitet 1.1.1:   Projektiværksættelse og fremlæggelse af resultater fra tidligere aktiviteter (UNODC/UNOCT)

UNODC og UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge en projektiværksættelse i henholdsvis Wien og New York, hvor medlemslandenes lokale faste missioner vil blive indbudt. De ansvarlige for gennemførelsen vil bestræbe sig på at inddrage repræsentanter fra centrale medlemslande, både fra Den Europæiske Union og fra medlemslande i fokusregionerne, for at skabe interesse og momentum for dette andet projekt og lette gennemførelsen på nationalt og regionalt plan. Disse arrangementer vil også give mulighed for at udveksle resultater og erfaringer fra det tidligere projekt.

Aktivitet 1.1.2:   Fremme af undersøgelsen af FN's medlemslandes årsager til og udfordringer ved ikke at blive part i konventionen om nuklear terrorisme og værktøjer til effektiv gennemførelse heraf (UNOCT)

UNOCT/UNCCT vil holde tre (3) møder for at fremme og udbrede undersøgelsen af FN's medlemslandes årsager til og udfordringer ved ikke at blive part i konventionen om nuklear terrorisme og værktøjer til effektiv gennemførelse heraf, der blev udarbejdet i løbet af projektet vedrørende konventionen om nuklear terrorisme, som afsluttes i juni 2023. Undersøgelsen giver en dybere forståelse af årsagerne til, at medlemslande ikke bliver part i konventionen om nuklear terrorisme, og udfordringerne i denne forbindelse og fremsætter en række anbefalinger til, hvordan øget tiltrædelse og en effektiv gennemførelse kan sikres. UNOCT/UNCCT vil navnlig foretage opfølgning med centrale medlemslande, der kan drage fordel af resultaterne af og vejledningen fra undersøgelsen.

Aktivitet 1.1.3:   Synlighed, fortalervirksomhed og bidrag til arrangementer vedrørende konventionen om nuklear terrorisme, som andre organisationer (UNODC/UNOCT) er vært for

Inden for deres respektive mandater vil UNODC og UNOCT/UNCCT, alt efter hvad der er relevant, bidrage med ekspertise og fremme konventionen om nuklear terrorisme og deres arbejde inden for rammerne af projektet i relevante internationale fora såsom arrangementer vedrørende/tilrettelagt af:

| — | internationale retlige rammer, herunder, men ikke begrænset til, konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale og ændringerne hertil, FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) og traktaten om ikkespredning af kernevåben |
| --- | --- |

—

internationale retlige rammer, herunder, men ikke begrænset til, konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale og ændringerne hertil, FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) og traktaten om ikkespredning af kernevåben

| — | internationale organisationer, herunder, men ikke begrænset til, IAEA, Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL), UNICRI, FN's Institut for Nedrustningsforskning (UNIDIR), UNODA og FN's Juridiske Afdeling (OLA) |
| --- | --- |

—

internationale organisationer, herunder, men ikke begrænset til, IAEA, Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (INTERPOL), UNICRI, FN's Institut for Nedrustningsforskning (UNIDIR), UNODA og FN's Juridiske Afdeling (OLA)

| — | civilsamfundet, herunder ikkestatslige organisationer |
| --- | --- |

—

civilsamfundet, herunder ikkestatslige organisationer

| — | internationale initiativer, herunder, men ikke begrænset til, EU's CBRN-ekspertisecentre, Det Globale Partnerskab mod Spredning af Masseødelæggelsesvåben og -Materialer, initiativet vedrørende nukleare trusler og FN's globale aftale om koordination af terrorbekæmpelse. |
| --- | --- |

—

internationale initiativer, herunder, men ikke begrænset til, EU's CBRN-ekspertisecentre, Det Globale Partnerskab mod Spredning af Masseødelæggelsesvåben og -Materialer, initiativet vedrørende nukleare trusler og FN's globale aftale om koordination af terrorbekæmpelse.

Resultat 1.2:   Tiltrædelse af konventionen om nuklear terrorisme og synergier med andre relevante internationale retlige instrumenter er fremmet og øget.

Aktivitet 1.2.1:   Fremme af tiltrædelse gennem landebesøg (UNODC)

UNODC vil på grundlag af sit omfattende opsøgende arbejde med henblik på universalisering og sit omfattende netværk af feltkontorer aflægge otte (8) landebesøg i stater, der endnu ikke er part i konventionen om nuklear terrorisme, og som på grundlag af UNODC's analyse og tidligere engagement vil have størst gavn af fysiske konsultationer i hovedstaden. UNODC skal inddrage relevante nationale interessenter, herunder eventuelt parlamentsmedlemmer, i landebesøgene.

Aktivitet 1.2.2:   Fremme af tiltrædelse gennem dialog med de nationale parlamenter i medlemslande, der ikke er part i konventionen om nuklear terrorisme (UNOCT)

UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge tre (3) nationale arrangementer for sammen at appellere til parlamenterne i de medlemslande, der endnu ikke er part i konventionen. Andre relevante interessenter, herunder udenrigsministeriet, justitsministeriet, de nukleare tilsynsmyndigheder og retshåndhævende myndigheder, vil også blive indbudt til at deltage i briefingen. De nationale arrangementer vil fokusere på relevansen af konventionen om nuklear terrorisme med hensyn til at øge den nukleare sikkerhed, komplementariteten og synergierne med andre internationale retlige instrumenter, fordelene ved at tiltræde og risikoen ved ikke at tiltræde konventionen, god praksis med hensyn til gennemførelsen og truslen om terrorisme, der involverer nukleart og radioaktivt materiale. UNOCT/UNCCT vil i samarbejde med UNOCT-programmet for parlamentarisk dialog i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, programkontoret i Doha, arbejde tæt sammen med internationale og regionale parlamentariske organisationer for at fremme tiltrædelse af konventionen.

Aktivitet 1.2.3:   Fremme af tiltrædelse gennem regionale workshopper (UNODC)

UNODC vil med henblik på at øge bæredygtigheden af de universaliseringsbestræbelser, der udfoldes inden for rammerne af EU's første projekt vedrørende konventionen om nuklear terrorisme, tilrettelægge fire (4) opfølgende virtuelle regionale, interregionale og subregionale workshopper for politiske og andre beslutningstagere i stater, der endnu ikke er part i konventionen om nuklear terrorisme (tre (3) på engelsk og én (1) på fransk).

De virtuelle workshopper vil bygge på de aktiviteter, der er blevet udført i henhold til den tidligere rådsafgørelse, for at sikre bæredygtighed. Relevant materiale, der er udarbejdet inden for rammerne af projektet, f.eks. e-læringshåndbøger og uddannelsesmanualer samt elektronisk oplysningsmateriale (som allerede er tilgængeligt på alle seks officielle FN-sprog), vil blive udsendt forud for og under workshopperne, alt efter hvad der er relevant. Ud over at fokusere på den internationale konvention om nuklear terrorisme vil workshopperne omhandle synergier med konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale og ændringen heraf samt FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) og inddrage relevante interessenter (f.eks. IAEA), hvis det er relevant. UNODC vil tilskynde staterne til at medtage parlamentsmedlemmer blandt de indstillede til de virtuelle workshopper.

Aktivitet 1.2.4:   Andet fælles IAEA-UNODC-seminar til fremme af universalisering af konventionen om nuklear terrorisme og ændringen af CPPNM (UNODC)

Med udgangspunkt i det vellykkede første fælles arrangement, der blev afholdt den 11.-12. november 2021, vil UNODC tilrettelægge det andet arrangement af denne art sammen med IAEA. Arrangementet vil blive afholdt i Wien, Østrig.

Aktivitet 1.2.5:   Fremme af tiltrædelse gennem et arrangement på højt plan i tilknytning til IAEA's internationale konference om nuklear sikkerhed i 2024 (UNODC)

Med udgangspunkt i det vellykkede sideløbende arrangement, som UNODC afholdt i 2020 i tilknytning til IAEA's internationale konference om nuklear sikkerhed (ICONS), vil UNODC afholde et arrangement på højt plan på næste ICONS i 2024 i Wien, Østrig. Konferencen er et centralt møde om nuklear sikkerhed, der omfatter et ministersegment og et videnskabeligt og teknisk program, og byder således på politikdrøftelser på højt plan og parallelle tekniske møder. På den seneste konference i 2020 deltog over 57 ministre og mere end 2 000 eksperter fra over 130 lande og 35 internationale organisationer.

Aktivitet 1.2.6:   Fremme af tiltrædelse gennem et arrangement på højt plan i tilknytning til terrorbekæmpelsesugen i New York (UNOCT)

UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge et arrangement på højt plan i forbindelse med terrorbekæmpelsesugen i De Forenede Nationers bygning i New York, et møde med stor synlighed hvert andet år mellem medlemslandene og internationale terrorbekæmpelsespartnere.

Aktivitet 1.2.7:   Sideløbende arrangement om menneskerettighedsaspekterne i forbindelse med gennemførelse af konventionen om nuklear terrorisme (UNODC/UNOCT)

UNODC og UNOCT vil afholde et sideløbende arrangement om menneskerettighedsbestemmelserne i konventionen om nuklear terrorisme. Indbudte talere vil omfatte den særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse og repræsentanter for andre mellemstatslige og ikkestatslige organisationer. Arrangementet vil bl.a. bygge på UNODC's Counter-Terrorism Legal Training Curriculum nr. 4 om Human Rights and Criminal Justice Responses to Terrorism samt UNODC's Counter-Terrorism Legal Training Curriculum nr. 1 om Counter-Terrorism in the International Law Context.

Resultat 2: forbedret national lovgivning og kapacitet for embedsmænd, der arbejder på det strafferetlige område, og andre relevante nationale interessenter i støttemodtagende lande til at efterforske, retsforfølge og træffe afgørelse i sager, hvor konventionen om nuklear terrorisme ville være relevant.

Resultat 2.1:   Der er ydet lovgivningsmæssig bistand til stater, som har anmodet herom

Aktivitet 2.1.1:   Relevant lovgivningsmæssig bistand til at gennemføre bestemmelserne i konventionen om nuklear terrorisme og sætte frontlinjemedarbejdere, retshåndhævende myndigheder, anklagere og retsvæsenet i stand til at anvende lovgivningen (UNODC)

UNODC vil efter anmodning og efter behov yde relevant lovgivningsmæssig bistand til stater, der anmoder herom, via skrivebordsgennemgange på grundlag af UNODC's og IAEA's fælles strafferetlige standardbestemmelser om bekæmpelse af nuklear terrorisme, det selvevalueringsspørgeskema, der er udarbejdet af UNODC og findes på UNODC's websted om konventionen om nuklear terrorisme, UNODC's håndbog om gensidig retshjælp og udlevering og UNODC's vejledning til anmodning om gensidig retshjælp, god praksis identificeret gennem UNODC's samling af national lovgivning til gennemførelse af artikel 2 i konventionen om nuklear terrorisme samt værktøjer, som UNODC skal udarbejde inden for rammerne af resultat 2.3. UNODC vil give støttemodtagerne mulighed for at fremlægge de lovgivningsmæssige ændringer, der foreslås parlamentsmedlemmer.

Resultat 2.2:   De nationale strafferetssystemers kapacitet til at forebygge, opdage, bekæmpe, efterforske, retsforfølge og træffe afgørelse om strafbare handlinger vedrørende konventionen om nuklear terrorisme er styrket.

UNODC vil tilrettelægge fem (5) nationale seminarer for tidligere studerende på juridiske læreanstalter og ti (10) webinarer om forskellige aspekter af anvendelsen af konventionen om nuklear terrorisme. UNODC vil basere sig på den mangeårige og dokumenterede ekspertise på det pågældende område, der er udviklet gennem UNODC's program for forebyggelse af CBRN-terrorisme i overensstemmelse med det mandat, som FN's Generalforsamling har givet UNODC.

Aktivitet 2.2.1:   Nationale seminarer for juridiske læreanstalter (UNODC)

UNODC vil afholde fem (5) seminarer for juridiske læreanstalter i de kontraherende stater for at øge deres kapacitet til effektivt at gennemføre konventionen om nuklear terrorisme og øge bevidstheden om konventionen. Seminarerne vil bl.a. fremlægge håndbogen om fiktive sager vedrørende strafbare handlinger i henhold til konventionen om nuklear terrorisme og andet materiale, som UNODC har udarbejdet, herunder det materiale, der er udarbejdet inden for rammerne af resultat 2.3, og der vil blive anvendt en train-the-trainer-metode for at sikre bæredygtighed.

Aktivitet 2.2.2:   Serie af webinarer (UNODC)

UNODC vil afholde ti (10) webinarer om forskellige centrale aspekter af konventionen om nuklear terrorisme, f.eks. jurisdiktion, udlevering, menneskerettigheder og opbevaring af bevismateriale. Webinarerne vil blive holdt på flere sprog. Der vil blive indbudt andre internationale enheder, f.eks. IAEA, INTERPOL, EU's CBRN-ekspertisecentre og 1540-komitéen. Webinarerne vil være tilgængelige online for at sikre bæredygtighed. Indbydelser til faste missioner vil tilskynde relevante nationale interessenter, herunder parlamentsmedlemmer, til at deltage.

Resultat 2.3:   Værktøjer vedrørende teknisk bistand er udarbejdet, ajourført, udvidet og/eller specialiseret.

Aktivitet 2.3.1:   Webstedet om konventionen om nuklear terrorisme (UNODC)

UNODC's websted om konventionen om nuklear terrorisme (unodc.org/icsant) er blevet et referencepunkt for fagfolk i hele verden, da det indeholder alle tilgængelige ressourcer om konventionen, herunder procedurens forløb, status for tiltrædelse, analytiske artikler, en samling af national gennemførelseslovgivning, værktøjer til kapacitetsopbygning og relateret teknisk og lovgivningsmæssig bistand fra UNODC. Webstedet er blevet besøgt af over 10 000 brugere, siden det blev taget i brug i september 2021. UNODC vil vedligeholde, regelmæssigt ajourføre og udbygge webstedet på alle officielle FN-sprog (arabisk, engelsk, fransk, kinesisk, russisk og spansk). Webstedet vil f.eks. indeholde alle nye værktøjer, der udarbejdes, rapporter om arrangementer og yderligere national lovgivning til gennemførelse af artikel 2 i konventionen om nuklear terrorisme.

Desuden vil webstedet indeholde en database over myndigheder, der er udpeget i forbindelse med konventionen om nuklear terrorisme (jf. resultat 4.1).

Aktivitet 2.3.2:   Specialiserede værktøjer vedrørende teknisk bistand (UNODC)

UNODC vil udarbejde og offentliggøre yderligere og specialiserede værktøjer vedrørende teknisk bistand i forbindelse med konventionen om nuklear terrorisme på alle seks officielle FN-sprog i papirform og elektronisk udgave på UNODC's websted om konventionen om nuklear terrorisme (unodc.org/icsant). Materialet vil omfatte:

| — | værktøjssæt vedrørende forskellige aspekter af konventionen om nuklear terrorisme (f.eks. jurisdiktion, menneskerettigheder, beslaglæggelse og beskyttelse af materiale uden for reguleringskontrol samt internationalt samarbejde) |
| --- | --- |

—

værktøjssæt vedrørende forskellige aspekter af konventionen om nuklear terrorisme (f.eks. jurisdiktion, menneskerettigheder, beslaglæggelse og beskyttelse af materiale uden for reguleringskontrol samt internationalt samarbejde)

| — | værktøjssæt vedrørende synergier med konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale (CPPNM) og ændringen heraf |
| --- | --- |

—

værktøjssæt vedrørende synergier med konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale (CPPNM) og ændringen heraf

| — | værktøjssæt vedrørende synergier med FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) |
| --- | --- |

—

værktøjssæt vedrørende synergier med FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004)

| — | værktøjssæt vedrørende de strafferetlige standardbestemmelser, der dækker de strafbare handlinger, som er fastsat i konventionen om nuklear terrorisme samt CPPNM og ændringen heraf, og som er udarbejdet i fællesskab af IAEA og UNODC. |
| --- | --- |

—

værktøjssæt vedrørende de strafferetlige standardbestemmelser, der dækker de strafbare handlinger, som er fastsat i konventionen om nuklear terrorisme samt CPPNM og ændringen heraf, og som er udarbejdet i fællesskab af IAEA og UNODC.

Aktivitet 2.3.3:   Video om procedurens forløb i forbindelse med konventionen om nuklear terrorisme og dens vigtigste bestemmelser (UNODC)

UNODC vil udarbejde en video, der forklarer procedurens forløb og de vigtigste bestemmelser i konventionen om nuklear terrorisme. Videoen vil indeholde vidnesbyrd fra flere kontraherende stater og andre interessenter, sikre geografisk balance og ligelig kønsfordeling og fremhæve betydningen af konventionen om nuklear terrorisme. Videoen vil være tilgængelig på alle seks officielle FN-sprog på UNODC's websted om konventionen om nuklear terrorisme (unodc.org/icsant).

Resultat 3: Styrkede politikker, praksisser og procedurer med henblik på at forebygge, opdage og reagere på truslen fra ikkestatslige aktører, herunder terrorister, der erhverver, besidder og/eller anvender nukleart eller andet radioaktivt materiale, og forbedret kendskab til og forståelse af truslen fra radiologisk og nuklear terrorisme og anden kriminel adfærd, der involverer sådant materiale.

Resultat 3.1:   Medlemslandenes kapacitet til at forebygge, opdage og reagere på erhvervelse, besiddelse og/eller anvendelse af nukleart eller andet radioaktivt materiale er styrket.

UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge fire (4) regionale workshopper og skrivebordsøvelser for at opbygge medlemslandenes kapacitet til at bekæmpe nuklear terrorisme i Afrika, Centralasien og Kaukasus samt Sydøst- og Østeuropa. De regionale workshopper og skrivebordsøvelser vil øge medlemslandenes kapacitet med hensyn til detektion, kriminalteknik, reaktion og afbødning i forbindelse med radiologisk og nuklear terrorisme, herunder anvendelse af en skræddersyet metode til at bistå de nationale myndigheder med effektivt at gennemføre konventionen om nuklear terrorisme og styrke det internationale samarbejde, og dermed demonstrere betydningen af at være part i konventionen. Workshopperne vil tilskynde til identifikation af regionale frontløbere og Syd-Syd-udveksling af god praksis. Desuden vil udvælgelsen af lande bl.a. blive baseret på resultaterne af og konklusionerne fra UNOCT/UNCCT-INTERPOL's fælles globale trusselsvurdering af ikkestatslige aktører og deres potentielle anvendelse af CBRNE-materialer.

Aktivitet 3.1.1:   Regionale workshopper og skrivebordsøvelser for at opbygge medlemslandenes kapacitet til at bekæmpe nuklear terrorisme (UNOCT)

UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge fire (4) regionale workshopper og skrivebordsøvelser for at opbygge kapacitet på følgende områder:

bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme med fokus på detektion for at opbygge kapacitet inden for detektion med fokus på at identificere og anvende god praksis for detektion af radiologisk/nukleart materiale med oplysninger og instrumenter, der bidrager til kapacitetsopbygning inden for bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme, da den vedrører forvaltning af grænsesikkerhed

bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme med fokus på kriminalteknik med henblik på at opbygge kapacitet inden for detektionsrelateret kriminalteknik med fokus på at demonstrere betydningen af nuklear kriminalteknik og koordinering mellem organer, hvilket bidrager til kapacitetsopbygning inden for bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme

bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme med fokus på reaktion og afbødning for at opbygge kapacitet inden for reaktion og afbødning med fokus på evnen til at reagere effektivt, rettidigt og koordineret på terrorhændelser, der involverer nukleart eller andet radioaktivt materiale, som et væsentligt element i en nuklear sikkerhedsramme.

Resultat 3.2:   Medlemslandenes viden om og forståelse af truslen fra radiologisk og nuklear terrorisme er forbedret.

UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge fire (4) fysiske målrettede nationale kurser for fire (4) medlemslande for at opbygge kapacitet inden for bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme. Kurserne vil øge medlemslandenes kapacitet til bl.a. at forstå risikoen og truslen, udvikle modforanstaltninger, praktisere reaktion på hændelser og identificere og beskytte kritisk infrastruktur og vigtige ressourcer. Med henblik på disse aktiviteter vil UNOCT/UNCCT drage fordel af de omfattende erfaringer med den portefølje af kurser, der er udviklet og gennemført inden for rammerne af dets globale program for forebyggelse af og reaktion på masseødelæggelsesvåben (WMD)/kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear (CBRN) terrorisme, som mere end 1 500 embedsmænd har deltaget i.

Aktivitet 3.2.1:   Nationale fysiske kurser i bekæmpelse af radiologisk og nuklear terrorisme (UNOCT)

UNOCT/UNCCT vil samarbejde med medlemslandene om at identificere passende kurser i terrorbekæmpelse i overensstemmelse med deres prioriteter og behov som følger:

national uddannelse — grundkursus i radiologiske og nukleare trusler, der sætter personale i stand til effektivt at reagere på en radiologisk og nuklear situation, og som indeholder anbefalinger, så hjælpere kan arbejde i et miljø, der indeholder potentielt farlige radiologiske og nukleare agenser

national uddannelse — mellemniveaukursus i radiologiske og nukleare trusler, der integrerer relevante emner vedrørende radiologiske og nukleare trusler. Dette vil omfatte praktiske demonstrationer og øvelser og munde ud i realistiske scenarier, der omfatter detektion af og forbud mod ulovlig handel med radiologisk materiale, identifikation af radiologisk eller nukleart materiale på et gerningssted og anerkendelse af radiologiske og nukleare farer og bevismateriale

national uddannelse — avanceret kursus i radiologiske og nukleare trusler, der dækker radiologiske og nukleare trusler i nærmere enkeltheder med særlig vægt på strålespredningsanordninger og improviserede nukleare anordninger

national uddannelse — kursus i radiologiske og nukleare modforanstaltninger, der fremlægger tilgangen med inddragelse af flere organer, og som fokuserer på udvikling af modforanstaltninger over for radiologiske og nukleare trusler og på fælles reaktion på radiologiske og nukleare hændelser fra centrale nationale agenturer, herunder retshåndhævende myndigheder, toldmyndigheder, sikkerhedsagenturer, førstehjælpere, efterretningstjenester, sundhedsvæsenet, tilsynsmyndigheder, industrien osv.

national uddannelse — kursus i beskyttelse af kritisk infrastruktur, der fokuserer på sektorer, som kan angribes direkte, f.eks. atomkraftværker, atomforskningsreaktorer, steder med radiokilder og transportknudepunkter, samt sektorer, der kan angribes målrettet af ikkestatslige aktører for at opnå følsomme og kontrollerede teknologier.

Resultat 4: Styrket nationalt og internationalt samarbejde, herunder udveksling af oplysninger, inden for og mellem kontraherende stater om udformning og vedtagelse af effektive og praktiske foranstaltninger for at gennemføre konventionen effektivt.

Resultat 4.1:   Udveksling af oplysninger som krævet i henhold til konventionen om nuklear terrorisme er lettet.

Med virkning fra den 3. oktober 2022 har UNODC i betragtning af sit mandat, sin rolle og sin ekspertise vedrørende konventionen om nuklear terrorisme af FN's Juridiske Afdeling (OLA) — i dennes egenskab af organ, der varetager generalsekretærens depositarfunktioner for konventionen — fået til opgave at modtage og videresende meddelelser om de kontraherende staters udpegning af myndigheder, jf. artikel 7, stk. 4. Alle meddelelser af denne art skal derfor sendes til følgende e-mailadresse: unodc-icsant@un.org. De modtagne meddelelser vil blive offentliggjort på UNODC's websted for konventionen om nuklear terrorisme og — med forbehold af videre fremsendelse fra UNODC til OLA — på webstedet for De Forenede Nationers traktatsamling.

Aktivitet 4.1.1:   Kampagne for at tilskynde de kontraherende stater, der er part i konventionen om nuklear terrorisme, til at udpege en kompetent myndighed og et forbindelseskontor i henhold til artikel 7, stk. 4, i konventionen (UNODC)

UNODC vil gennemføre oplysningsaktiviteter med henblik på at tilskynde stater, der allerede er part i konventionen om nuklear terrorisme, til at opfylde forpligtelsen i artikel 7, stk. 4, som pålægger de kontraherende stater at underrette De Forenede Nationer om deres kompetente myndigheder og forbindelseskontorer, der er ansvarlige for at sende og modtage oplysninger vedrørende konventionen om nuklear terrorisme. Aktiviteterne vil omfatte fremsendelse af skrivelser til relevante faste missioner, hvori de anmodes om at opfylde deres forpligtelse i henhold til artikel 7, stk. 4, afholdelse af bilaterale møder samt udarbejdelse af brochurer og andet opsøgende materiale på alle seks officielle FN-sprog.

Aktivitet 4.1.2:   Møde mellem de nationale kompetente myndigheder og de forbindelseskontorer, der beskæftiger sig med konventionen om nuklear terrorisme (UNODC)

UNODC vil tilrettelægge første møde mellem disse kompetente myndigheder og forbindelseskontorer i Wien, Østrig, i projektets tredje år. Mødet vil bl.a. omfatte en fingeret koordineringsøvelse vedrørende og uddannelse i at blive et effektivt forbindelseskontor i henhold til artikel 7, stk. 4. Mødet vil henvende sig til de nationale forbindelseskontorer og andre relevante nationale interessenter.

Aktivitet 4.1.3:   Virtuelle briefinger om konventionen om nuklear terrorisme for UNODC's eksisterende retslige og sikkerhedsmæssige netværk (UNODC)

Med udgangspunkt i de mangeårige samarbejdsnetværk bestående af sikkerhedsmæssige og retslige kontaktpunkter, som UNODC har oprettet i forskellige regioner i verden (f.eks. for Sahel, Mellemøsten og Nordafrika samt Det Indiske Ocean), vil UNODC give tekniske onlinebriefinger og arbejde virtuelt sammen med disse netværk ved hjælp af en train-the-trainer-metode. Kontaktpunkterne for disse mangeårige netværk samarbejder regelmæssigt ved at analysere operationelle udfordringer, udveksle god praksis som reaktion på disse udfordringer og drøfte relevante sager.

Resultat 4.2:   Bedste praksis og indhøstede erfaringer i forbindelse med tiltrædelse og gennemførelse af konventionen om nuklear terrorisme anvendes af målgrupper på regionalt plan for at øge den effektive gennemførelse af konventionen om nuklear terrorisme og den nukleare sikkerhed.

Aktivitet 4.2.1:   Møder for grupper af fagfolk (UNOCT)

UNOCT/UNCCT vil tilrettelægge fire (4) møder for at fremme nationalt samarbejde mellem fagfolk inden for radiologisk og nuklear teknologi og terrorbekæmpelse med henblik på at forbedre udvekslingen af oplysninger og efterretninger samt koordineringen mellem organer. Disse møder vil samle grupper af fagfolk med repræsentanter fra terrorbekæmpelsesagenturer, toldmyndigheder, førstehjælpere, efterretningstjenester, retsvæsenet, retshåndhævende myndigheder, politikudformningsorganer/beslutningstagende organer, embedsmænd inden for sundhedsvæsenet, nukleare tilsynsmyndigheder osv. Møderne vil sætte grupperne af fagfolk i stand til at identificere mangler, udfordringer og indhøstede erfaringer samt udveksle bedste praksis vedrørende udveksling af oplysninger og efterretninger og internationalt samarbejde. Disse grupper vil fremme samarbejde og koordinering mellem interessenter, der er relevante for en effektiv gennemførelse af konventionen om nuklear terrorisme og nuklear sikkerhed, og vil drage fordel af UNOCT's Connect & Learn-platform. Dette innovative onlineværktøj til kapacitetsopbygning, der blev iværksat i oktober 2021, samler medlemslandene, den private sektor, den akademiske verden, tænketanke, forskningsinstitutter og civilsamfundet med henblik på at styrke den fysiske ydelse af teknisk bistand. Platformen er et unikt virtuelt værktøj, der overvinder hindringer som omkostninger, geografiske afstande og pandemirestriktioner ved at gøre terrorbekæmpelsesressourcer og ressourcer til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig ekstremisme tilgængelige når som helst og hvor som helst for forskellige interessenter og fagfolk.

---

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/46

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1188

af 19. juni 2023

om ændring af afgørelse 2014/386/FUSP om restriktive foranstaltninger som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 23. juni 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/386/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 23. juni 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/386/FUSP (1).

| (2) | Unionen anerkender ikke og fordømmer fortsat Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Krim og Sevastopol som en krænkelse af folkeretten. Unionen er fortsat urokkeligt engageret i Ukraines suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og er fast besluttet på at gennemføre sin ikkeanerkendelsespolitik fuldt ud. |
| --- | --- |

(2)

Unionen anerkender ikke og fordømmer fortsat Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Krim og Sevastopol som en krænkelse af folkeretten. Unionen er fortsat urokkeligt engageret i Ukraines suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og er fast besluttet på at gennemføre sin ikkeanerkendelsespolitik fuldt ud.

| (3) | På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2014/386/FUSP bør de restriktive foranstaltninger, der er fastsat deri, forlænges indtil den 23. juni 2024. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2014/386/FUSP bør de restriktive foranstaltninger, der er fastsat deri, forlænges indtil den 23. juni 2024.

| (4) | Afgørelse 2014/386/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2014/386/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 5, stk. 2, i afgørelse 2014/386/FUSP affattes således:

»Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 23. juni 2024.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 19. juni 2023.

På Rådets vegne

E. BUSCH

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/386/FUSP af 23. juni 2014 om restriktive foranstaltninger som reaktion på den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol (EUT L 183 af 24.6.2014, s. 70).

1

---

| 20.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 157/47

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (FUSP) 2023/1189

af 19. juni 2023

om gennemførelse af afgørelse 2010/788/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 31, stk. 2,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/788/FUSP af 20. december 2010 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Den Demokratiske Republik Congo (1), særlig artikel 6, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 20. december 2010 afgørelse 2010/788/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 20. december 2010 afgørelse 2010/788/FUSP.

| (2) | Rådet vedtog den 12. december 2016 afgørelse (FUSP) 2016/2231 (2) som reaktion på hindringer af valgafviklingen og krænkelserne af menneskerettighederne i Den Demokratiske Republik Congo. Afgørelse (FUSP) 2016/2231 ændrede afgørelse 2010/788/FUSP og indførte autonome restriktive foranstaltninger i dens artikel 3, stk. 2. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 12. december 2016 afgørelse (FUSP) 2016/2231 (2) som reaktion på hindringer af valgafviklingen og krænkelserne af menneskerettighederne i Den Demokratiske Republik Congo. Afgørelse (FUSP) 2016/2231 ændrede afgørelse 2010/788/FUSP og indførte autonome restriktive foranstaltninger i dens artikel 3, stk. 2.

| (3) | Efter Rettens domme i sag T-93/22 (3) og T-94/22 (4) mener Rådet, at to punkter bør udgå af listen over fysiske eller juridiske personer, enheder og organer i bilag II til afgørelse 2010/788/FUSP. |
| --- | --- |

(3)

Efter Rettens domme i sag T-93/22 (3) og T-94/22 (4) mener Rådet, at to punkter bør udgå af listen over fysiske eller juridiske personer, enheder og organer i bilag II til afgørelse 2010/788/FUSP.

| (4) | Afgørelse 2010/788/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2010/788/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag II til afgørelse 2010/788/FUSP ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 19. juni 2023.

På Rådets vegne

E. BUSCH

Formand

---

(1)  
  EUT L 336 af 21.12.2010, s. 30.

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2016/2231 af 12. december 2016 om ændring af afgørelse 2010/788/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Den Demokratiske Republik Congo (EUT L 336 I af 12.12.2016, s. 7).

2

(3)  Rettens dom af 8. marts 2023, Ramazani Shadary mod Rådet, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

(4)  Rettens dom af 8. marts 2023, Mutondo mod Rådet, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

---

BILAG

Følgende punkter udgår af listen i afsnit A (»Personer«) i bilag II til afgørelse 2010/788/FUSP:

| »8. | Emmanuel Ramazani SHADARY |
| --- | --- |

»8.

| 9. | Kalev MUTONDO.« |
| --- | --- |

9.

---