title: "Maipuurisk"
text: "A Arawak spriaken san en spriakfamile uun S\u00fc\u00fcdameerikoo an a Kariibik. Det eegentelk Arawak as man ian faan amanbi 60 spriaken uun det spriakfamile, man hat h\u00e4\u00e4 det famile a n\u00f6\u00f6m den. Am det ei trochen\u00f6\u00f6der tu bringen, snaaket am daalang faan Maipuurisk, wan am det hialer spriakfamile ment.\n\nIindialang \n Maipuurisk\nZentraal-Maipuurisk (nuurdelk Mato Grosso uun Brasiilien)\nMehin\u00e1ku\nParec\u00eds\nSaraveca\nEnawen\u00e9-Naw\u00e9\nWaur\u00e1\nYawalapit\u00ed\nUast-Maipuurisk (bi't nuurdelk Atlantik-k\u00fcst faan Brasiilien)\nPalik\u00far\nNuurd-Maipuurisk (nuurden faan a Amazonas)\nKariibisk Sk\u00f6\u00f6l I\n Lokono (F\u00e4\u00e4stlun)\nArawak (Suurinam, Guyana)\nWayuu (Wayuunaiki) (Guajira-Hualeweilun, Kolumbien an Venezuela)\nParaujano (waastelk Venezuela)\n Ta\u00edno (Eilunen)\nTa\u00edno (Grat Antilen an Bahaamas)\nKariibisk Sk\u00f6\u00f6l II\nGarifuna, Igneri (Honduuras, Guatemaala, Belize)\nEilun-Kariibisk (Letj Antilen)\nBanlun-Sk\u00f6\u00f6l I (s\u00fc\u00fcdelk Venezuela)\nBaniva\nMaipure\nYavitero\nBanlun-Sk\u00f6\u00f6l II (Llanos de Orinoco, f\u00f6\u00f6raal Kolumbien)\nAchagua\nPiapoco\nBanlun-Sk\u00f6\u00f6l III (nuurdwaastelk Amazonas)\nBaniwa (Brasiilien)\nCabiyar\u00ed (Kolumbien)\nGuarequena (Venezuela)\nCurripaco (Kolumbien)\nTariano (Brasiilien)\nBanlun-Sk\u00f6\u00f6l IV (\"Amazoonisk\")\nBar\u00e9 (Venezuela)\nCar\u00fatana (Brasiilien)\nGuipunave (Brasiilien)\nIpeka-Tapuia (Brasiilien)\nManau (Brasiilien)\nMandahuaca (Venezuela)\nRes\u00edgaro (Peru)\nTubar\u00e3o (Brasiilien)\nUainuma (Brasiilien)\nYucuna (Kolumbien)\nYaba\u00e2na (Brasiilien)\nWapishana-Sk\u00f6\u00f6l (s\u00fc\u00fcdelk Guyana an Brasiilien)\nAtorada (Guyana)\nMapidian (Brasilien)\nWapishana (Guyana)\nS\u00fc\u00fcd-Maipuurisk\nS\u00fc\u00fcdelk Sk\u00f6\u00f6l I (Boliiwien)\nBaure\nIgnaciano\nPaunaka\nTrinitario\nS\u00fc\u00fcdelk Sk\u00f6\u00f6l II (Brasiilien)\nGuana\nTer\u00eana\nF\u00f6\u00f6r-Anden Sk\u00f6\u00f6l (Peruu)\nAsh\u00e9ninka Pajonal\nAsh\u00e1ninka\nCaquinte\nNanti\nAsh\u00e9ninka, Ucayali-Yur\u00faa\nAjy\u00edninka Apurucayali\nAsh\u00e9ninka, Pichis\nAsh\u00e9ninka, S\u00fcd-Ucayali\nMachiguenga\nNomatsiguenga\nAsh\u00e9ninka Peren\u00e9\nPurus-Sk\u00f6\u00f6l (Brasiilien an Peruu)\nApurin\u00e3\nMashco Piro\nI\u00f1apari\nMachinere\nYine\n\u00dcnseeker (Brasiilien)\nIr\u00e1ntxe\nWaast-Maipuurisk (Peruu)\nYanesha'\nChamicuro\n\u00dcnseeker\nMawayana\n\nLiteratuur \n Ernst Kausen: Die Sprachfamilien der Welt. Teil 2: Afrika \u2013 Indopazifik \u2013 Australien \u2013 Amerika. Buske, Hamborag 2014, , S. 973\u2013985."