article: Højesteret i tirsdags fastholdt en Michigan lov, der forbyder brugen af racekriterier i college optagelser, en central beslutning i en udfoldende juridisk og politisk kamp nationalt over positiv handling. Retfærdigheden fandt 6-2, at en lavere domstol ikke havde bemyndigelse til at tilsidesætte foranstaltningen godkendt i en folkeafstemning i 2006 støttet af 58% af vælgerne. Det forhindrer offentligt finansierede universiteter i at yde "præferencebehandling til enhver person eller gruppe på grundlag af race, køn, farve, etnicitet eller national oprindelse." Justice Sonia Sotomayor reagerede kraftigt i at være uenig i beslutningen. "For medlemmer af historisk marginaliserede grupper, som er afhængige af føderale domstole til at beskytte deres forfatningsmæssige rettigheder, beslutningen kan næppe styrke håbet om en vision om demokrati, der bevarer for alle retten til at deltage meningsfuldt og lige i selvstyre," Sotomayor skrev. Men tre domstole i flertallet, Chief Justice John Roberts, Anthony Kennedy og Samuel Alito. konkluderede, at den lavere domstol ikke har myndighed til at tilsidesætte loven. "Denne sag er ikke om, hvordan en debat om race præferencer skulle løses. Dommerne Antonin Scalia, Stephen Breyer og Clarence Thomas stemte i flertallet som en del af concoming meninger. Sotomayor og Justice Ruth Bader Ginsburg uenige, og Justice Elena Kagan tog ikke del i sagen. Retten første Latina retfærdighed, Sotomayor, tog det usædvanlige skridt at læse en del af hendes magtfulde uenighed fra bænken, tager mere end 15 minutter at udtrykke hendes bekymring over afgørelsens indvirkning. "Denne afvisning af at acceptere den barske virkelighed, at race spørgsmål er beklageligt. Den måde at stoppe diskrimination på grundlag af race er at tale åbent og ærligt om emnet race, og at anvende forfatningen med øjne åbne for de uheldige virkninger af århundreder af racediskrimination," sagde hun. "Som medlemmer af retsvæsenet, der har til opgave at gribe ind for at gennemføre garantien for lige beskyttelse, bør vi ikke sidde tilbage og ønsker væk, snarere end konfrontere den racemæssige ulighed, der eksisterer i vores samfund." I denne tvist, en hvid studerende sagde, at kollegiets eksisterende positiv særbehandling politik krænkede hendes "lige beskyttelse" rettigheder. Borgerrettigheder tilhængere af sådanne programmer hævder Michigan forbud også har samme virkning, og en føderal appelret aftalt. Højesteret fastslog i 2003, at mens statslige universiteter kunne bruge race som en faktor i at vælge, hvilke studerende til at indrømme, de ikke kunne gøre race den afgørende faktor i at afgøre, om ansøgere er accepteret. Michigan har sagt minoritet tilmelding på sit flagskib universitet, University of Michigan, ikke er gået ned, siden foranstaltningen blev vedtaget. Borgerrettighedsgrupper bestride disse tal og sige, at andre stater har set færre afroamerikanske og spansktalende studerende deltage i meget konkurrencedygtige skoler, især på kandidatniveau områder som jura, medicin og videnskab. "Studerende fortjener en robust uddannelse, hvor en række synspunkter deles og debatteres," sagde professor Kevin Gaines fra universitetet i Michigan, en af de oprindelige sagsøgere. "Protest 2 har betydet mindre mangfoldighed i vores universiteter, som har haft en chilling værdi end at understrege kvalitetspolitik Carfits kursus, vil fortsat course. "For at bevare for staterne og folket retten til at forfølge raceneutrale politikker med hensyn til ansættelse og højere uddannelse, retten bekræftede velsignelserne af frihed og lighed under lov for en anden generation," Severino sagde. Kontroverselle bestræbelser. Michigan forbud også forbyder staten fra at overveje race og køn i offentlige ansættelse og offentlige ordregivende beslutninger. Men den nuværende højesteret sag behandlet kun med college optagelser del. Forsøg i løbet af årtier at skabe et mangfoldigt klasseværelse har været kontroversielt. The Brown vs. Board of Education high court dom i 1954 sluttede adskillelsen af offentlige skoler, men udløste landsdækkende protester og ulydighed af stater, der oprindeligt nægtede at integrere. I 1978 Bakke sag, domstolene regerede universiteter har en tvingende statslig interesse i at fremme mangfoldighed, og der giver mulighed for brug af positiv handling. Dette spørgsmål involverede en diskrimination krav fra en hvid mand nægtet adgang til medicinsk skole. Seks andre stater har nu lignende love, og andre kan følge trop. "Med dagens udtalelse, har retten placeret ansvaret for positiv handling helt i hænderne på de stater. Statsuniversiteter kan vælge at vedtage positiv handling optagelsesprogrammer, og statslige vælgere kan vælge at afbryde dem," sagde Jennifer Mason McAward, en lov professor ved universitetet i Notre Dame. "Det faktum, at denne relativt enkle dom genererede fem separate udtalelser fra domstolene, men peger på en langt mere nuanceret og ophedet debat blandt domstolene om permissibility og visdom racepræferencer i almindelighed," McAward sagde. Roberts har gjort spørgsmålet til en nøgle del af rettens doket i de seneste år, og det kunne tjene som en stor arv af den nuværende konservative flertal. Sagen er Schuette v. Coalition til at forsvare Affitive Action (12-682). Jeg var en positiv handling 'imposter'
highlights: Nøgleargument i udtalelsen konkluderer, at lavere domstol ikke har myndighed til at tilsidesætte Michigan lov. Michigan lov barer offentligt finansierede gymnasier fra at give præferencebehandling på grundlag af race. Debatcentre om, hvorvidt bekræftende handlingsprogrammer ville blive udfaset i fremtiden. Det er nu muligt, at andre stater kunne forsøge at handle på positiv handling.