ČTÚ v analýze na několika místech uvádí, že “s ohledem na výsledky nedávno ukončených výběrových řízení na udělení kmitočtů vhodných pro poskytování služeb přístupu k internetu lze předpokládat rozvoj těchto služeb i ve výhledovém horizontu pro tuto analýzu”. Toto konstatování a závěry, které z něj ČTÚ v návrhu analýzy činí, je v přímém rozporu s tvrzením, které ČTÚ uvádí v návrhu analýzy velkoobchodního trhu přístupu k mobilním službám. V tomto dokumentu ČTÚ výslovně uvádí, že i díky předpokládané prodlevě výběru bezpečných 5G technologií a délce výstavby 5G pokrytí nelze očekávat pozitivní dopady aukce dříve než do pěti let od udělení přídělu rádiových kmitočtů. Právě faktor výběru bezpečné 5G technologie a stavební řízení jsou společné jak pro trh vymezený v tomto návrhu analýzy, tak i pro velkoobchodní trh přístupu k mobilním službám. Tento rozpor, který se objevuje ve stěžejních dokumentech ČTÚ v tak krátké době za sebou, zasévá pochybnosti o správné práci s daty a schopnosti jejich vyhodnocení ze strany ČTÚ. Požadujeme úpravu a přepracování závěrů analýzy. Nehledě na to, že se při analytických úvahách nelze o předpoklady opírat v takové míře, protože takové právě vlivem deregulace vůbec nemusí nastat, případně nemusí nastat vlivem více různých vlivů.

- 7. ř. 1330 a násl. nehomogennost prostředí

ČTÚ si protiřečí ve svých úvahách, když v této části předpokládá nehomogennost konkurenčních podmínek na území celé ČR a v jiných místech návrhu analýzy při popisu perspektivních bezdrátových technologií přinášejících “like fibre experience” (např. 60 GHz) vyzdvihuje jejich technické vlastnosti a ekonomickou nenáročnost. Prosíme vysvětlit a odstranit tento rozpor a následně upravit závěry analýzy.

- 8. ř. 1350 stanovení geografické jednotky

Stanovení geografické jednotky na úrovni obce v prostředí České republiky, která je známá svou geografickou heterogenitou nepovažujeme za souladné s Doporučením Komise o relevantních trzích, které požaduje, aby regulační úřady při vymezení relevantních zeměpisných trhů provedly podrobnou analýzu nahraditelnosti na straně poptávky a nabídky, přičemž by měly vycházet z vhodné zeměpisné jednotky a seskupit takové jednotky, které vykazují obdobné podmínky hospodářské soutěže. Zeměpisná jednotka by měla mít přiměřenou velikost, tj. dostatečně malou, aby se zabránilo významným změnám podmínek hospodářské soutěže v každé jednotce, ale dostatečně velkou na to, aby se vyhnula náročným mikroanalýzám, které by mohly vést ke fragmentaci trhu. Stanovení geografické jednotky na úrovni obce v podmínkách České republiky nepovažujeme za vhodné a z některých dílčích závěrů návrhu analýzy je zřejmé, že i ČTÚ tápe, jakým způsobem se vyrovnat s tímto vymezením, které vede k fragmentaci a nevysvětluje dostatečně fungování na trhu elektronických komunikací (například vliv kupní síly na výběr technologií v různých regionech České republiky). ČTÚ uvádí, že nezvolil geografickou jednotku na úrovni okresu, protože se domnívá, že by mohlo dojít ke zkresleným závěrům, neboť by tento popis vypovídal o konkurenčních podmínkách v největších obcích a neodrážel by konkurenční podmínky v menších obcích (ř. 1384 a násl.). Tomuto zkreslení se ale nevyhne ani při stanovení obce jako geografické jednotky, protože v Česku jsou četné obce s nerovnoměrným osídlením, kumulací obyvatel například v tzv. satelitní části obce apod.