2. Bútina atidýiai iønagrinéti øiû eiluàiû kontekstã. Paulius nepradeda tiesiog iø niekur nieko kalbéti apie Jézû. Øiek tiek aukøàiau, Fil 1:27, Paulius pradeda nuo aiøkinimo apie músû minàiû , músû nusistaymo svarbã. Tas aiøkinimas toliau pratêsamas 2 skyriaus pradýioje: "Laikysités vienos minties , turésite vienokiã meilê, santaikã ir sutarimãŸ ýiúrékite kiekvienas ne savo naudos, bet kitû. Búkite tokio nusistatymo kaip Kristus Jézus" (Fil 2:2-5). Taigi Paulius kalba apie tai, kaip yra svarbu turéti tokias mintis , tokí nusistatymã kaip Jézaus, kuris pasireiøkia nuolankiai su atsidavimu tarnaujant kitiems. Todél ir po to sekanàiose eilutése aiøkinama apie Jézaus parodytã nuolankû nusistaymã, o ne kalbame apie kokí nors prigimties pakeitimã.

- 3. Jézus turéjo "Dievo prigimtí". Kaip iøsiaiøkinome 8.3 poskyryje, Jézaus prigimtis buvo ýmogiøka, taigi àia negali búti teigiama, jog Kristus turéjo dieviøkã prigimtí. Øios eilutés vertimas øiàia néra visiøkai tikslus. (Tiksliau bútû: "turédamas Dievo iøvaizdã"). Tarp kitko, reikia pastebéti, jog daugelis øiuolaikiniû vertimû, skirtû "lengvam skaitymui", ne visada perteikia tiksliã graikiøko teksto reikømê, ir kai kada pateikia atpasakojimã, o ne vertimã. Fil 2:5-8 yra geras øito pavyzdis. Kaip ten bebútû, tai nereiøkia, jog norime sumenkinti jû vertê kitais atývilgiais.

Ýodis "prigimtis", arba tiksliau "iøvaizda" (graikiøkai "morphe") àia nereiøkia esminés, nekintanàios prigimties. Tai matyti iø Fil 2:7, kur sakoma, jog Kristus priémé "tarno iøvaizdã". Jis turéjo Dievo iøvaizdã, bet prisiémé tarno iøvaizdã. Tarno nekintanti, esminé prigimtis né kiek nesiskiria nuo bet kurio kito ýmogaus prigimties. Iølaikydami harmonijã su kontekstu, mes galime drãsiai iøaiøkinti øí dalykã taip ­ nors Jézus buvo tobulas ir turéjo visiøkai tokias pat mintis ir nusistatymã kaip Dievas, bet jis buvo pasiryýês elgtis kaip tarnas. Keliolika eiluàiû ýemiau Paulius skatina mus " panaøiai kaip jis (Kristus) numirti (Fil 3:10). Taigi mes turime ígauti "morphe", arba "iøvaizdã", kuriã Kristus pademonstravo mirdamas. Tai negali reikøti, jog mes turime ígauti prigimtí, kuriã jis tada turéjo, kadangi mes jau turime ýmogiøkã prigimtí. Mes neturime keistis, kad ígautume ýmogiøkã prigimtí. Bet mes turime pakeisti savo mãstysenã, kad galétume ígauti "morphe", arba nusistatymã, kurí Kristus turéjo mirdamas.

Graikiøkas ýodis "morphe" reiøkia atvaizdas, atspaudas ar panaøumas. Apie ýmones kalbama, kad jie " dedãsi maldingi (iøoriøkai, t.y. demonstruoja tokiã "morphe"; 2 Tim 3:5). Gal 4:19 aiøkinama, kaip tikinàiuosiuose "iøryøkés Kristaus atvaizdas ("morphe")". Turédamas tobulã charakterí ir tobulai dieviøkã mãstysenã bei nusistatymã, Jézus turéjo "Dievo prigimtí", arba tiksliau "Dievo iøvaizdã" ("morphe"). Dél øito jis galéjo manyti kaýkuria prasme esãs lygus Dievui. Ir vis délto Jézus nelaiké savo lygybés su Dievu kaýkuo, ko reikétû "godýiai laikytis". Jei øis vertimas teisingas, jis visiøkai atmeta teorijã, jog Jézus buvo Dievas. Pagal øí vertimã iøeina, kad Jézus né akimirka nesiýavéjo mintimi búti lygiam su Dievu; jis ýinojo esãs Dievo valdýioje.

4. Kristus "apipléøé pats save". Àia daroma uýuomina í pranaøystê apie jo nukryýiavimã Iz 53:12 : "Jis atidavé save miràiai". Jis priémé "tarno iøvaizdã" elgdamasis su savo pasekéjais kaip tarnas (Jn 13:14), ir tas labiausiai iøryøkéjo jam mirøtant ant kryýiaus (Mt 20:28). Iz 52:14 pranaøaujama apie Kristaus kanàias ir sakoma, kad ant kryýiaus "jo iøvaizda buvo neýmoniøkai sudarkyta, o jo pavidalas nebepanaøus í ýmogû". Vis didéjantis nusiýeminimas, net "iki mirties, iki kryýiaus mirties" vystési jame visã gyvenimã ir taip pat jam mirøtant, bet ne gimstant. Kaip iøsiaiøkinome, øiû eiuàiû kontekstas turi ryøí su Jézaus nusistatymu ir mintimis , kuriû nuolankumas mums buvo ir yra sektinas pavyzdis. Todél ir øiose eilutése turi búti kalbama Jézaus gyvenimã ýeméje, su músû ýmogiøka prigimtim, ir aiøkinama apie tai, kaip jis nusiýemino, kad mums padétû, nepaisydamas to, jog jo nusistatymas ir mintys buvo visiøkai kaip Dievo.

- 5. Jeigu Kristus savo prigimtimi buvo Dievas, o véliau apleido tai ir prisiémé ýmogiøkã prigimtí, kaip kad bando øias eilutes interpretuoti trejybés øalininkai, tada gyvendamas ýeméje Jézus nebuvo "pats Dievas"; bet trejybés øalininkai vis tiek tiki jí buvus Dievu. Visa tai atskleidýia prieøtaravimus, kurie atsiranda bandant prisitaikyti prie ýmoniû sukurtos sãvokos, tokios kaip trejybé.

6. Galiausiai dar øis tas dél frazés " turédamas Dievo prigimtí". Graikiøkas ýodis, veràiamas ýodýiu "turédamas", nereiøkia "turédamas pagal kilmê, nuo amýinybés".Tas pats graikiøkas ýodis vartojamas Apd 7:55 kalbant apie Steponã, kuris buvo " kupinas Øventosios Dvasios". Jis buvo kupinas Øventosios Dvasios tuo momentu ir dar kaýkiek laiko prieø tai; bet jis nebuvo visada kupinas jos. Daugiau panaøiû pavyzdýiû galima rasti Apd 2:30 bei Gal 2:14. Todél savo gyvenimo ýeméje metu "turédémas Dievo prigimtí" Kristus tiesiog turéjo tokí nusistatymã ir mintis kaip Dievas; tai visiøkai nereiøkia, kad visa tai jis turéjo nuo pradýiû pradýios.

## 8 SKYRIUS: KLAUSIMAI

- 1. Ar Biblija moko, kad Dievas yra trejybé?
- 2. Iøvardinkite trys skirtumus tarp Dievo ir Jézaus.