klaidingai teigia trejybés doktrina. Senasis Testamentas taip pat vaizduoja Jahvê, vienã Dievã, kaip tévã (pvz. Iz 63:16; 64:8).

­ Øalia øio vieno Dievo dar yra tarpininkas, ýmogus Kristus Jézus ­ " ir vienasŸ Tarpininkas". Tas ýodis "ir" parodo skirtumã tarp Kristaus ir Dievo.

­ Kristus yra "Tarpininkas", tai reiøkia, kad jis yra lyg ir arbitras, uýtaréjas. Uýtaréjas / tarpininkas tarp nuodémingo ýmogaus ir nenuodémingo Dievo pats negali búti nenuodémingu Dievu; tai turétû búti nenusidedantis ýmogus su nuodéminga ýmogiøka prigimtimi. " Ýmogus Kristus Jézus" nepalieka mums abejoniû dél øio iøaiøkinimo teisingumo. Netgi raøydamas po Jézaus uýýengimo Paulius nekalba apie "Dievã Kristû Jézû".

Ne kartã mums primenama, jog "Dievas ne kaip ýmogus" (Sk 23:19; Oz 11:9); bet Kristus buvo "ýmogaus súnus", kaip jis daýnai vadinamas Naujajame Testamente ­ "Ýmogus Kristus Jézus". Jis buvo "Aukøàiausiojo Súnus" (Lk 1:32). Dievas yra Aukøàiausiasis, ir tik Jis turi galutinê didybê, o Jézus, búdamas "Aukøàiausiojo Súnus ", negali búti paàiu Dievo asmeniu. Jau iø ýodýiû Tévas ir Súnus, kurie vartojami kalbant apie Dievã ir Jézû, yra aiøku, jog jie néra vienas ir tas pats. Súnus gali turéti tam tikrã panaøumã í savo tévã, bet jie néra vienas ir tas pats asmuo, ir negali búti vienodo amýiaus.

Greta øito yra visa eilé skirtumû tarp Dievo ir Jézaus, kurie aiøkiai parodo, jog Jézus nebuvo pats Dievas:

DIEVAS	JÉZUS
"Dievas negali búti gundomas" (Jok 1:13).	Kristus buvo "kaip ir mes visaip mégintas (gundytas)" (Ýyd 4:15).
Dievas negali mirti ­ Jis nemirtingas pagal savo prigimtí (Ps 90:2; 1 Tim 6:16).	Kristus buvo mirês trys dienas (Mt 12:40; 16:21).
Ýmonés negali matyti Dievo (1 Tim 6:16; Iø 33:20).	Ýmonés maté Jézû ir lieté jí (1 Jn 1:1 tai pabréýia).

Kai esame gundomi, mes turime pasirinkti tarp nuodémés ir paklusnumo Dievui. Daýnai mes pasirenkame nepaklusti Dievui; Kristus taip pat turéjo tokí pasirinkimã, bet visada iølikdavo paklusnus. Taigi jis turéjo galimybê nusidéti, nors iø tikrûjû nekada to nepadaré. Neímanoma né pagalvoti, jog Dievas galétû kaip nors nusidéti. Kaip matéme, 2 Sam 7:12-16 Dovydui paýadétas palikuonis neabejotimai yra Kristus. 14 eilutéje kalbama apie Kristaus galimybê nusidéti: " Jei jis padarys kã neteisingai, aø jí sudrausiu".

## 8.3 Jézaus prigimtis

Ýodis "prigimtis" reiøkia tai, kuo mes iø prigimties esame savo esméje. Kaip iøsiaiøkinome 1 skyriuje, Biblijoje kalbama tik apie dvi prigimtis ­ Dievo ir ýmogaus. Pagal prigimtí Dievas nemirøta, negali búti gundomas ir t.t. Akivaizdu, kad gyvendamas ýeméje Kristus neturéjo Dievo prigimties. Todél jis turéjo vien tik ýmogiøkãjã prigimtí. Iø ýodýio "prigimtis" apibréýimo turétû búti aiøku, jog Kristus negaléjo vienu metu turéti dviejû prigimàiû. Bútinai reikéjo, kad Kristus bútû gundomas kaip mes (Ýyd 4:15). Sékmingai íveikdamas gundymus jis pelné mums atleidimã. Pikti troøkimai, sudarantys músû gundymo pagrindã, kyla iø músû vidaus (Mk 7:15-23), iø músû ýmogiøkosios prigimties (Jok 1:13-15). Todél reikéjo, kad Kristus turétû ýmogiøkãjã prigimtí ir galétû patirti bei íveikti øias pagundas.

Øtai kaip plaàiai tas iødéstyta Ýyd 2:14-18:

"Kadangi vaikû (músû) kraujas ir kúnas (ýmogiøka prigimtis) bendri, tai ir jis (Kristus) lygiomis juos pasiémé, kad mirtimi sunaikintûŸ velniãŸ Juk iø tiesû jam rúpéjo ne angelai, o Abraomo palikuonys (jû prigimtis). Todél jis turéjo visu kuo tapti panaøus í brolius, kad bútû gailestingas ir iøtikimas Dievui vyriausiasis kunigas ir galétû permaldauti uý ýmoniû nuodémes. Pats iøkentês bandymus, jis gali padéti tiems, kurie yra bandomi".