ryte prarijau,­ tavasis ýodis atneøé man dýiaugsmã ir øirdies linksmybê" (Jer 15:16). Todél nepaprastai svarbu yra savo íprastinéje dienotvarkéje kasdien rasti laiko nuodugniam Biblijos skaitymui. Paskirdami Biblijos studijavimui 30 minuàiû ryte prieø visus kitus darbus, mes tikrai sugebésime pradéti kiekvienã dienã tinkamai nusiteikê dvasiøkai. Tokie tikéjimã ugdantys íproàiai turés aukso vertê teismo dienã.

Norédami iøvengti daugeliui búdingo polinkio skaityti tik tas Raøtû dalis, kurios mums atrodo patrauklios, Broliai Kristuje sudaré skaitymo planã, pavadintã "Biblijos skaitymo vadovas" (jí galima gauti iø øios knygos leidéjû). Pagal øí planã kasdien skaitant po keletã skyriû iø Biblijos, metû bégyje Naujasis Testamentas perskaitomas dukart ir Senasis Testamentas vienãkart. Diena iø dienos skaitydami pagal øí planã, mes galime pasidrasinti mintimi, kad túkstanàiai kitû tikinàiûjû skaito tuos paàius skyrius. Todél kada tik besusistiktume, tarp músû tuoj gali uýsimegzti ryøis; tã dienã skaitytini Biblijos skyriai turétû sudaryti músû pokalbio pagrindã.

### 11.3.2 MALDA

Kitas labai svarbus íprotis, kuri reikia iøsiugtyti, yra malda. Priminês mums, kad yra "vienas Dievo ýmoniû Tarpininkas ­ ýmogus Kristus Jézus, kuris atidavé save kaip iøpirkã uý visus", Paulius aiøkina, kaip Kristaus darbû supratimas turétû pasireikøti praktiøkai: "Taip aø noréàiau, kad vyrai melstûsi visose vietovéseŸ be piktumo ir abejonés" (1 Tim 2:5-8). "mes gi turime ne tokí vyriausiãjí kunigã, kuris negalétû atjausti músû silpnybiû, bet kaip ir mes visaip mégintã, taàiau nenusidéjusí. Todél visiøkai pasitikédami artinkimés prie malonés sosto, kad patirtume gailestingumã ir rastume malonê gauti pagalbã deramu laiku" (Ýyd 4:15,16).

Tikrai suvokê, kad Kristus ­ tai músû asmeninis vyriausiasis kunigas, su didele galia siunàiantis músû maldas Dievui, mes turétume gauti íkvépimo reguliariai maldai tikéjime. Bet malda neturétû búti vien tik Dievui pateiktas "reikmiû sãraøas"; svarbiã músû maldû dalí turétû sudaryti padéka uý saugiã kelionê, uý maistã prieø valgí ir t.t.

Jau vien tik iøsakydami savo problemas maldoje prieø Vieøpatí, patirsime didýiulí palengvéjimã: "Visuose reikaluose (néra dalyko, dél kurio nebútû galima melstis) malda ir praøymu su padéka júsû troøkiimai tesidaro ýinomi Dievui. Ir Dievo ramybé, pranokstanti visokiã iømintí, sergés júsû øirdis ir mintis" (Fil 4:6,7).

Jeigu músû maldos atitiks Dievo valiã, jos tikrai bus iøklausytos (1 Jn 5:14). Mes galime suýinoti Dievo valiã studijuodami Jo Ýodí, kuris atskleidýia mums Jo Dvasiã / protã. Taigi Biblijos studijavimas turétû mus iømokyti kaip reikia melstis ir ko praøyti meldýiantis, kad músû maldos bútû veiksmingos. Todél "jeiŸ mano ýodýiai pasiliks jumyse,­ jús praøysite, ko tik norésite, ir bus jums suteikta" (Jn 15:7).

Raøtuose randama daug reguliariû maldû pavyzdýiû (Ps 119:164; Dan 6:13). Maldos ryte bei vakare ir keletas trumpû padékos maldû dienã turétû búti laikoma paàiu minimumu.

### 11.3.3 PAMOKSLAVIMAS

Paýinus tikrãjí Dievã iøkyla didýiulé pagunda tapti egoistu dvasinéje plotméje. Mes galime búti taip patenkinti savo asmeniniais santykiais su Dievu ir tiek paskêsti savo asmeninése Biblijos studijose, kad galime apleisti dalijimãsí øiais dalykais su kitais tikinàiaisais ir mus supanàiu pasauliu. Dievo Ýodis ir jame randama tikroji Evangelija lyginami su øviesa ar tamsoje øvieàianàiu ýiburiu (Ps 119:105; Pat 4:18). Jézus atkreipé démesí, kad niekas nevoýia tokio ýiburio indu, bet rodo jí vieøai (Mt 5:15). "Jús pasaulio øviesa" krikøto í Kristû déka; "pasaulio øviesa" (Mt 5:14; Jn 8:12). "Neímanoma nuslépti miesto, kuris pastatytas ant kalno", têsé Kristus (Mt 5:14).

Jei savo gyvenime mes iø tikrûjû vadovaujamés tikrãja Evangelija, kuriã suprantame, músû "øventumas" bus akivaizdus tiems, su kuriais kartu gyvename. Mes negalésime nuslépti to fakto, kad esame "atsiskyrê" Karalystés vilàiai, ir taip pat esame "atsiskyrê nuo" jû ýemiøko gyvenimo búdo.

Mes turétume taktiøkai ieøkoti búdû perteikti savo ýinias apie Tiesã visiems tiems, su kuriais susidúriame. Galime bendraudami nukreipti pokalbius í dvasinius dalykus, aptarti tikéjimo tiesas su kitû baýnyàiû nariais; galime platinti broøiúras ir netgi patalpinti nedidelius skelbimus í savo vietinius laikraøàius. Visa tai yra búdai, leidýiantys músû ýiburiui øviesti. Mes neturétume galvoti, jog galime palikti liudijimo darbã kitiems tikintiesiems; kiekvienas músû yra ípareigotas daryti tã asmeniøkai. Palyginus su kitomis grupémis Broliai Kristuje organizuoja gana maýai plataus masto renginiû, susijusiû su pamokslavimu. Kiekvienas músû asmeniøkai daro, kã gali, daýnai uý nuosavas léøas.