## 10 SKYRIUS

#### KRIKØTAS Í JÉZÛ

## 10.1 YPATINGA KRIKØTO SVARBA

Keletã kartû ankstesniuose skyriuose mes minéjome, jog krikøtas yra nepaprastai svarbus dalykas, nes tai galutinis ýingsnis paklustant Evangelijos ýiniai. Ýyd 6:2 mokymas apie krikøtã priskiriamas prie svarbiausiû tikéjimo tiesû. Jo aptarimã mes palikome studijû pabaigai, nes tikras krikøtas ímanomas tik teisingai suvokus pagrindines Evangelijã sudaranàias tiesas. Dabar mes jau esame jas iøstudijavê; jei tikrai norite prisijungti prie øios didingos vilties, kuriã Biblija siúlo per Jézû Kristû, tada jús bútinai turite pasikrikøtyti.

"Iøganymas ateina iø ýydû" (Jn 4:22) ta prasme, kad paýadai dél iøgelbéjimo buvo duoti tik Abraomui ir jo palikuonims. Mes galime tapti tû paýadû dalininkais tik tada, jei búsime Palikuonyje, Kristuje Jézuje (Gal 3:22- 29). O norint búti Kristuje , reikia pasikrikøtyti í Kristû . (Kalbant apie krikøtã À. Kavaliausko vertime naudojami tokie iøsireiøkimai: krikøtyti "vardan" (t.y. í vardã) ­ Mt 28:19; 1 Kor 1:13; pakrikøtyti "Jézaus vardu" ­ Apd 8:16; 19:5; búti pakrikøtytam "Kristuje" ­ Rom 6:3; Gal 3:27. Visais øiais atvejais galima versti tiesiog "krikøtyti vardan (arba "í vardã")", "krikøtyti í Kristû", nes tai tikriausiai geriau perteikia teksto prasmê, ir toks variantas naudojams A. Véliaus parengtame Biblijos leidime, taip pat rusiøkame bei angliøkuose Biblijos vertimuose. Vert. past.).

Todél Jézus aiøkiai ísaké savo pasekéjams: "Eikite í visã pasaulí ir skelbkite Evangelijã (kuri randama paýaduose Abraomui ­ Gal 3:8) visai kúrinijai. Kas ítikés ir pasikrikøtys, bus iøgelbétas" (Mk 16:16). Apmãstê ýodelí "ir" suprasime, jog músû negali iøgelbéti vien tik tikéjimas Evangelija; krikøàioniøkame gyvenime krikøtas néra tik nebútinas priedas, jis ­ absoliuàiai bútina iøgelbéjimo sãlyga. Bet dél to nereikia galvoti, kad mus iøgelbés vien tik krikøto veiksmas; po jo turi sekti nenutrúkstantis visã gyvenimã paklusnumas Dievo Ýodýiui. Jézus tã pabréýé: "Iø tiesû, iø tiesû sakau tau: kas negims iø vandens ir Dvasios, neíeis í Dievo karalystê" (Jn 3:5).

Gimimas "iø vandens" reiøkia asmens iøéjimã iø krikøto vandenû; po øito jis dar turi atgimti iø dvasios. Tai nepertraukiamas procesas: "AtgimêŸ pasiliekanàiu Dievo ýodýiu" (1 Pt 1:23). Taigi bútent savo nuolatinio atsiliepimo í Dvasios ýodí déka mes atgimstame iø dvasios (ýr. 2.2 poskyrí).

Mes krikøtijamés í Kristû , (Gal 3:27), í jo vardã (Apd 8:16; 19:5; Mt 28:19). Atkreipkite démesí, jog mes krikøtijamés í Kristû , o ne í Brolius Kristuje ar í kokiã kitokiã ýmoniû organizacijã. Nepasikrikøtyje mes negalime búti "Kristuje", ir todél negalime pasinaudoti jo teikiamu iøgelbéjimu (Apd 4:12). Petras iødésto øí faktã pasinaudodamas iøkalbingu palyginimu: Nojaus laikû arkã jis palygina su Kristumi ir paaiøkina, jog kadaise arka iøgelbéjo Nojû ir jo øeimã nuo nusidéjélius iøtikusio teismo, o dabar krikøtas í Kristû iøgelbés tikinàiuosios nuo amýinos mirties (1 Pt 3:21). Nojaus íéjimas í arka palyginamas su músû íéjimu í Kristû per krikøtã. Tvanas sunaikino visus tuos, kurie nebuvo arkoje; visiøkai nieko negaléjo padéti nei stovéjimas øalia arkos, nei draugysté su Nojumi. Iøsigelbéti galima tik búnant Kristuje / arkoje. Akivaizdu, jog antrojo atéjimo, kurí simbolizavo tvanas (Lk 17:26,27), galime sulaukti labai greitai (ýr. 3 Priedã). Todél íéjimas í Kristû / arkã per krikøtã ­ tai didýiausios skubos reikalas. Ýmogiøkais ýodýiais tikrai labai sunku perteikti øí skubumo jausmã; Biblijoje naudojams provaizdis ­ íéjimas í arkã Nojaus laikais ­ yra daug raiøkesnis.

Pirmieji krikøàionys pakluso Kristaus ísakymui keliauti po visã pasaulí skelbiant Evangelijã ir krikøtijant; visa tai apraøyta Apaøtalû darbû knygoje. Ten randami apraøymai pabréýia, jog priémê Evangelijã ýmonés krikøtijosi tuoj pat , be ilgo delsimo (Apd 8:12, 36-39; 9:18; 10:47; 16:15). Visa tai írodo nepaprastã krikøto svarbã. Suvokê, jog be krikøto visos músû ýinios apie Evangelijã nieko nevertos, nesunkiai suprasime, kodél tam skiriamas toks démesys; krikøtas ­ tai gyvybiøkai bútinas etapas iøgelbéjimo kelyje. Kai kada íkvéptieji Raøtai rodos tiesiog iøryøkina, kad nepaisant daugybés ýmogiøkû prieýasàiû krikøtui atidéti ir dideliû sunkumû, trukdanàiû atlikti øí veiksmã, ýmonés, suprasdami to dalyko didýiulê svarbã, stengdavosi kiek galédami su Dievo pagalba íveikti visus tuos sunkumus.

Kaléjimo virøininkas Filipuose netikétai patyré persilauýimã savo gyvenime dél galingo ýemés drebéjimo, kuris gerokai apgadino stipriai saugomã jo kaléjimã. Kaliniai turéjo puikiã progã pabégti, o tai kaléjimo virøininkui kainuotû gyvybê. Jo tikéjimas Evangelija tiek sustipréjo, jog "tã paàiã nakties valandã (jis)Ÿ nedelsdamasŸ