Teisingas Dievo supratimas yra tarsi raktas, atveriantis daugelí kitû gyvybiøkai svarbiû Biblijos mokymo sriàiû. Bet vienas melas atveda prie kito melo, taigi ir klaidingas Dievo suvokimas iøkraipo visã teisingã mokymã, pateiktã Raøtuose. Jeigu øiame skyriuje pateikti aiøkinimai jus ítikino, bent jau dalinai, tada iøkyla klausimas: "Ar tikrai jús paýístate Dievã?". Taigi dabar mes toliau panagrinésime Biblijos mokymã apie Jí.

## 1.3 Dievo vardas ir charakteris

Jeigu Dievas egzistuoja, tai logiøka manyti, kad Jis yra sukúrês kaýkokí búdã praneøti mums apie Save. Mes tikime Biblijã esant Dievo apreiøkimu ýmonéms, kuriame randame atskleistã Dievo asmenybê. Øtai kodél Dievo ýodis yra vadinamas Jo "sékla" (1 Pt 1:23). Juk øiam ýodýiui sãveikaujant su músû protu, mumyse uýgimsta naujas ýmogus, turintis Dievo bruoýû (Jok 1:18; 2 Kor 5:17). Todél kuo daugiau mes uýsiimsime Dievo ýodýiu ir mokysimés iø jo, tuo labiau tapsime panaøús "í jo Súnaus pavidalã" (Rom 8:29), o øis savo charakteriu buvo tobulas Dievo atvaizdas (Kol 1:15). Netgi ir istoriniû Biblijos knygû nagrinéjimas duoda daug naudos; iø jose pateiktû ívykiû apraøymû mes suýinome, kaip Dievas elgési su ýmonémis ir tautomis, ir pastebime, kad visada búdavo demonstuojami iø esmés tie patys Jo asmenybés bruoýai.

Hebrajû kalboje vardas daýnai atskleidýia kokius nors asmens charakterio bruoýus arba suteikia kitokios informacijos apie jí. Øtai keletas pavyzdýiû:

"Jézus" ­ "Gelbétojas", "nes jis iøgelbés savo tautã iø nuodémiû" (Mt 1:21). "Abraomas" ­ "Didelés daugybés tévas", "nes aø tave paskyriau daugelio tautû tévu" (Pr 17:5). "Jieva" ­ "Gyvybé", "nes ji buvo visû gyvûjû motina" (Pr 3:20). "Simeonas" ­ "Iøklausymas", "Kadangi Vieøpats iøgirdo mane esant paniekintã, man davé dar ir øitã" (Pr 29:33).

Todél reikia tikétis, kad Dievo vardai ir titulai gali mums suteikti daug ýiniû apie Jí patí. Dievo asmenybé ir tikslai yra labai ívairiapusiai, todél iø tikrûjû Jis turi ne vienã Vardã. Iøsamias Dievo vardû studijas patartina pradéti po krikøto; visã savo gyvenimã Vieøpatyje mes turétumém stengtis vis geriau ir geriau suvokti Dievo asmenybê, kurios búdingi bruoýai atsispindi Jo varde. Taigi ýemiau pateikiami aiøkinimai yra ne daugiau kaip ívadas.

Sunkiu savo gyvenimo laikotarpiu Mozé savo tikéjimo sustiprinimui troøko geriau paýinti Dievã. Tada "jis øaukési Vieøpaties vardo.Ir øiam pro jí praeinant jis taré: 'Valdove, Vieøpatie, gailestingasis ir maloningasis, kantrusis, gerasis ir iøtikimasis Dieve. Tu sergi gailestingumã túkstanàiams; tu atleidi neteisybê, nusikaltimus ir nuodémes; tavo akyse taàiau né vienas néra iø savês nekaltas';" (Iø 34:5-7).

Tai aiøkiai írodo, kad Dievo vardai atskleidýia ívairius jo asmenybés bruoýus. Dievas turi vardus, taigi Jis tikrai yra asmuo; bútû neprotinga írodinéti, kad dvasios gúsis gali turéti øiuos charakterio bruoýus, kurie gali pasireikøti ir mumyse.

Dievas yra iøsirinkês vienã ypatingã vardã ir nori, kad øiuo vardu ýmonés Jí paýintû ir prisimintû; øis vardas apibendrina ir trumpai paaiøkina Dievo ketinimus ýmoniû atývilgiu.

Kai izraelitai buvo vergais Egipte, jiems reikéjo priminti Dievo ketinimus jû atývilgiu. Mozei buvo liepta pasakyti jiems Dievo Vardã. Tai turéjo padéti jiems apsisprêsti, palikti Egiptã ir iøkeliauti paýadétosios ýemés link (plg. 1 Kor 10:1). Prieø pasikrikøtydami ir pradédami savo kelionê Dievo Karalystés link, mes taip pat turime suprasti pagrindinius dalykus apie Dievo Vardã.

Dievas pasaké Izraeliui, kad Jo vardas yra JAHVEH, kas reiøkia "Aø esu, kursai esu", arba , tiksliau iøvertus, "Aø búsiu, kas aø búsiu" (Iø 3:13-15). Po to øis vardas buvo dar øiek tiek papildytas: "Ir vél Dievas kalbéjo Moøei: Tai sakysi Izraelio súnums: VIEØPATS (Jahveh), júsû tévû Dievas, Abraomo Dievas, Isaoko Dievas ir Jokúbo DievasŸ Toks mano vardas per amýius, ir taip mano vardas minétinas per kartû kartas." (Iø 3:15).

Taigi pilnas Dievo vardas yra "VIEØPATS Dievas".

Senasis Testamentas paraøytas daugiausia Hebrajû kalba, o veràiant øioje kalboje naudojamus ýodýius Dievui pavadinti, neiøvengiamai prarandama daug detaliû. Vienas daýniausiai naudojamû Hebrajû kalbos ýodýiû, veràiamû "Dievas", yra "elohim", kas reiøkia "galingieji". Taigi "minétinas" Dievo Vardas, kuriuo jis nori búti prisimenamas, yra

######### JAHVEH ELOHIM

kas reiøkia