priémé krikøtã" (Apd 16:33). Jei kas nors ir galétû turéti pretekstã krikøtui atidéti, tai bútent jis. Ívyko didýiausias per 3000 metû ýemés drebéjimas Graikijoje, gauja nenuspéjamû kaliniû galéjo bet kuriã akimirkã ívykdyti íspúdingiausiã istorijoje pabégimã iø kaléjimo, ir jam grésé mirties bausmé uý blogai vykdomas pareigas, bet vis délto jis aiøkiai suprato, jog øis su amýinuoju likimu susijês veiksmas, kurí bútina atlikti, yra pats svarbiausias dalykas visame jo gyvenime. Taigi jis íveiké supanàio pasaulio (t.y. ýemés drebéjimo) sukeltas neatidéliotinas problemas, kasdieninés tarnybos sunkumus, stiprû nerviní sukrétimã, kuri patyré, ir visa tai tam, kad pasikrikøtytû. Øio ýmogaus pavyzdis tikrai gali íkvépti krikøtui daugelí neryýtingûjû. Øitoks tikéjimo reikalaujantis poelgis pakankamai gerai írodo, jog jis iki smulkmenû ýinojo Evangelijã, nes toks tvirtas tikéjimas gali atsirasti tik klausantis Dievo Ýodýio (Rom 10:17 plg. Apd 17:11).

Apd 8:26-40 apraøoma, kaip Etiopijos didýiúnas studijavo savo Biblijã vaýiuodamas veýime per dykumã. Jis susitiko Pilypã, kuris jam iøsamiai paaiøkino Evangelijã, nepamirødamas ir reikalavimo pasikrikøtyti. Galvojant ýmogiøkai turbút pasirodytû neímanoma bevandenéje dykumoje paklusti ísakymui pasikrikøtyti. Bet Dievas neduotû tokio ísakymo, jei ýinotû, kad kai kurie ýmonés neturi galimybiû jam paklusti. "Keliaudami toliau, jie privaýiavo vandení", t.y. oazê, kur buvo galima pasikrikøtyti (Apd 8:36). Øis ívykis paneigia nepagristã teiginí, esã krikøtas panardinant atliktinas tik ten, kur pakanka laisvai pasiekiamo vandens. Dievas visada suteiks realiã galimybê paklusti Jo ísakymams.

Apaøtalas Paulius gavo iø Kristaus sukreàiantí regéjimã, kuris taip émé grauýti jo sãýinê, kad jis kaip galédamas greiàiau, "bematantŸ priémé krikøtã" (Apd 9:18). Vélgi, prisiminus savo iøkiliã padétí visuomenéje bei daug garbés ýadanàiã búsimã karjerã judaizme, jam turbút galéjo kilti pagunda atidéti krikøtã. Bet net ir búdamas kylanàia ýydû pasaulio ývaigýde, jis teisingai nusprendé nedelsiant pasikrikøtyti ir atvirai atsisakyti savo ankstesnio gyvenimo búdo. Véliau jis mãsté apie tokí savo pasirinkimã: "Bet tã pirmenybê aø dél Kristaus palaikiau nuostoliuŸ Dél jo aø ryýausi visko (t.y. tû dalykû, kuriuos jis kaýkada laiké sau "primenybe") netekti ir viskã laikau sãølavomis, kad tik laiméàiau KristûŸ Pamirøês, kas uý manês (savo ýydiøkã gyvenimã), aø verýiuosi pirmyn, í tikslã, siekiu laimikio aukøtybése" (Fil 3:7,8,13,14).

Tai ýodýiai atleto, iø visû jégû besistengianàio pasiekti finiøo juostelê. Músû gyvenimas po krikøto taip pat turétû pasiýyméti tokiu fiziniu ir protiniu susitelkimu. Bútina suprasti, jog krikøtu prasideda lenktynés Dievo Karalystés link; tai néra tiesiog baýnyàios ar tikéjimo pakeitimo ýenklas, ir jis nereiøkia inertiøko peréjimo í lengvã gyvenimã nerúpestingai prisilaikant keleto neaiøkiai iøreikøtû krikøàionybés principû. Krikøtas sujungia mus nenutrúkstanàiu ryøiu su Jézaus nukryýiavimu ir prisikélimu (Rom 6:3-5) ­ o tai yra ívykiai, visais atývilgiais kupini didýiausio dinamizmo.

Nors búdamas senas ir pavargês, bet pasiekês dvasinê pergalê, Paulius galéjo prisiminti: "Negaléjau búti neklusnus dangaus apreiøkimui" (Apd 26:19). Kas tiko Pauliui, tas tinka ir visiems, kurie tinkamai pasikrikøtijo: dél øio poelgio niekada neteks gailétis. Visã savo gyvenimã mes jausime, jog apsisprendéme teisingai. Maýai yra ýmogiøkû sprendimû, kuriû teisingumas lygiai taip pat nekeltû abejoniû. Bútina rimtai atsakyti í tokí klausimã: "Kodél gi man nepasikrikøtijus?"

## 10.2 KAIP MES TURÉTUME KRIKØTYTIS?

Anot plaàiai paplitusio poýiúrio, krikøtas gali búti atliekamas, ypaà vaikams, paølakstant vandeniu kaktã (t.y. "krikøto sakramentas"). Tai visiøkai netitinka Biblijoje keliamû reikalavimû krikøtui.

Graikiøikas ýodis "baptizo", lietuviøkoje Biblijoje veràiamas ýodýiu "krikøtyti", nereiøkia paølakstymo; jis reiøkia nuplovimã visiøkai panardinant í skystí (ýr. Biblijos ýodynã ar konkordancijã). Klasikinéje graikû kalboje øis ýodis naudojamas kalbant apie skandinamus ir "krikøtijamus" (t.y. nugramzdinamus) vandenyje laivus. Øiuo ýodýiu taip pat vadinamas audeklo gabalo nudaýymas kita spalva "krikøtijant", arbã pamerkiant jí í daýus. Akivaizdu, kad norint pakeisti audeklo spalvã, reikia jí pilnai panardintí í skystí, tam nepakanka vien tik paølakstymo daýais. Sekanàios eilutés patvirtina, jog panardinimas tikrai yra teisinga krikøto forma:

­ "Taip pat ir Jonas krikøtijo Enone, netoli Salimo, nes ten buvo daug vandens ir ýmonés ten rinkdavosi krikøtytis" (Jn 3:23). Tai rodo, jog krikøtui reikéjo "daug vandens"; jei tai bútû daroma paølakstant keletu laøû vandens, tada vienintelio kibiro vandens uýtektû øimtams ýmoniû. Jonas neidavo pas ýmones su buteliu vandens, bet ýmonés patys ateidavo í tã vietã ant Jordano upés krantû.

­ Jézus taip pat buvo Jono pakrikøtytas Jordano upéje: "Pakrikøtytas Jézus tuoj iøbrido iø vandens" (Mt 3:13-16). Tai tikrai buvo krikøtas panardinant ­ po krikøto jis "iøbrido iø vandens". Viena iø prieýasàiû,