### Kodél taip greitai?

Neabejotina, jog greitai perskaiàius Apaøtalû darbus susidarys íspúdis, jog daugeliu atvejû búdavo krikøtijamasi visai nedaug pasimokius Evangelijos pagrindû ir tik trumpai iøpaýinus savo tikéjimã Kristumi kaip Dievo súnumi. Akivaizdu, kad nepasieksime iøgelbéjimo vien tik be apmãstymo iøtarê trys ýodýius "Aø tikiu Kristumi", ir dauguma "evangelikû" pripaýins, jog asmuo, sakantis tuos ýodýius, privalo ýinoti ar suvokti ir kaýkokius kitus dalykus, nes kitaip tie ýodýiai bus beprasmiai. Neturétû búti sunku visa tai pagristi. Todél vargu ar verta ítikinéti, kad eilutés, kuriose apraøomi atvejai, kuomet iøpaýístamas tikéjimas Kristumi kaip Dievo súnumi, írodo, jog nieko daugiau nereikia, tik iøtarti tuos ýodýius. Vos ne savaime aiøku, kad vien tik iøtarês trumpã frazê, nesusijusiã su kitais savo jausmais ir ísitikinimais, ýmogus negali pasukti iøgelbéjimo keliu. Ýemiau pateikiami dalykai gali búti naudingi nagrinéjant øiuos atvejus, kuomet tikéjimas piimamas lyg ir labai greitai:

­ Kaip ir daugelyje kitû vietû Øventajame Raøte, Apaøtalû darbû knygoje pateikti apraøymai neiøvengiamai yra labai glausti. Galima atskleisti ídomiû dalykû pabandýius garsiai perskaityti kai kurias Apaøtalû darbû knygoje uýraøytas kalbas ir uýfiksavus tam sugaiøtã laikã; visiøkai tikétina, kad tikrovéje jos uýémé kur kas daugiau laiko, nes ne viskas buvo uýraøyta. Øtai keletas pavyzdýiû:

Pauliaus pasiteisinimo kalbã Jeruzaléje galima perskaityti per 4 minutes (Apd 22); kalbã Felikso akivaizdoje ­ per 1 minutê; Agripos akivaizdoje ­ per 4 minutes; Petro pamokslã Sekminiû metu galima perskaityti tik per 4 minutes; pamokymus Kornelijui ­ per 3 minutes; Vieøpaties kalba pamaitinus 5000 ýmoniû (Jn 6) trunka 6 minutes; kalno pamokslas ­ 18 minuàiû. Petro pamokslã Apd 3:12-26 galima perskaityti garsiai per 2 minutes; bet tikrovéje jis truko kur kas ilgiau, nes í ívykio vietã spéjo ateiti "kunigû, øventyklos apsaugos virøininkas ir sadukéjû", kuriems matyt prieø tai buvo perduotas øio pamokslo turinys (Apd 4:1). Taigi tas faktas, kad neminimas ilgai trunkantis kandidatû pasikrikøtyjimui apmokymas, visiøkai neírodo, jog to niekada ir nebuvo. Øiuo atveju nereikétû remtis nutyléjimu kaip argumentu.

­ Tais laikais pamokslautojai turéjo stebuklingû Dvasios dovanû. Vienam Dvasia suteikdavo "iøminties ýodí, kitam ta pati Dvasia ­ paýinimãŸ kitam ­ dvasiû (protû) atpaýinimã" (1 Kor 12:8,10). Taigi jie galédavo tiksliai suýinoti savo klausytojû mintis, todél jiems nereikédavo ilgo pokalbio apie tikéjimo tiesas, kurio reikia mums.

­ Esama pagrindo manyti, jog krikøàionybés plitimo pradýioje ívykês masinis ýydû krikøtas Jeruzaléje buvo ypatingas atvejis. Néra írodymû, kad ir véliau pirmajame øimtmetyje búdavo krikøtijama tokiu búdu ir tokiomis apimtimis. Jei tikéjimo priémimas nuolat vyktû tokiu mastu, tada per keleta metû visa Jeruzalé taptû krikøàioniøka. Tie ýmonés buvo ýydai, o tai reiøkia, kad jie gana neblogai iømané Senãjí Testamentã ir Dievo kelius. Pauliaus laiøko Ýydams ir Petro laiøkû (taip pat raøytû ýydams) gilumas parodo, jog jû skaitytojai sugebédavo suprasti daugybê ten sutinkamû aliuzijû í Senãjí Testamentã. Stulbina tai, kad Paulius vadina savo aiøkinimas apie Mechizedekã ýodýio pienu ir dejuoja negalís gilintis í øí dalykã dél klausytojû dvasinio nesubrendimo (Ýyd 5:11,12). Tai parodo jû ýiniû lygí, turétã atsivertimo metu, nes Paulius priekaiøtauja, kad jie nuo tada nepadaré didelés paýangos. Atrodo, jog øie laiøkai buvo raøyti pirmiausia Jeruzalés bendruomenei, daugiausia sudarytai iø tû, apie kuriû krikøtã raøoma Apaøtalû darbû knygos pradýioje.

­ Mes tikimés írodê, jog Apaøtalû darbû knygoje apraøytas Kristaus vardo skelbimas ir iøpaýinimas apémé gana daug tikéjimo tiesû.

­ Iø 1 Kor 1:17 bútû galima spéti, jog Paulius (ir kiti apaøtalai?) dirbo kartu su organizuotu búriu mokytojû ir krikøtytojû, kurie padédavo jam, ir jis pats kiekvienoje vietoje, kur pamokslaudavo, praleisdavo palyginti nedaug laiko.

### Jézaus vardas

Dievo Vardas apima platû mokymã apie Jí ir Jo kelius. Dievo vardai ir titulai iøreiøkia jo asmenybê ir tikslus. Jézaus Vardas taip pat néra vien tik keipinys, jis kartu iødésto ir gilesní mokymã.

"PilypasŸ éme skelbti gyventojams Mesijã (Kristû)" (Apd 8:5) skamba taip, lyg jis tiesiog kartojo "Tikékite Jézumi"; bet Apd 8:12 "Kristus (Mesijas)" apibréýiamas tiksliau: "Bet patikéjê Pilypu, skelbianàiu gerãjã Dievo karalystés naujienã ir Jézaus vardã, émé krikøtytis vyrai ir moterys". Atkreipkite démesí, jog kalbama apie daugelí dalykû; tai nebuvo tiktai trumpa formuluoté apie Kristû; "skelbiant Kristû" taip pat buvo mokoma ir apie krikøtã. Jn 6:40 sako mums, jog tai Dievo valia, "kad kiekvienas, kuris regi (supranta) Súnû ir tiki jí, turétû amýinãjí gyvenimã"; o Jézus véliau aiøkina, kad "kas nori vykdyti jo (Dievo) valiã, supras, ar tas mokslas iø Dievo" (Jn 7:17). Taigi suprasti mokslã ­ tai tolygu "regéti" Súnû. Kristaus pasakymas "Iølaikei mano ýodí ir neatsiýadéjai mano vardo" (Apr 3:8) taip pat parodo, jog Kristaus ýodis prilygsta Jo Vardui. Iz 42:4 skamba