#### Puristusvoima

Ihmisen luustolihakset luustolihakset ovat poikkijuovaista tahdonalaista lihaskudosta, eli niiden toimintaa voidaan säädellä oman tahdon mukaan. Ne kiinnittyvät jänteiden avulla luihin ja mahdollistavat siten liikkeemme. Luustolihakset muodostuvat monista yksittäisistä kimppuina olevista lihassoluista. Ne ovat pitkiä, monitumaisia soluja, joissa on monia mitokondrioita tyydyttämässä lihasten suurta energiantarvetta. Luustolihaksia ympäröi tiheä hiussuoniverkosto, joka kuljettaa lihaksille happea sekä energiaa sisältäviä ravintoaineita. Ravintoaineita, esimerkiksi glukoosia eli sokeria, pilkotaan hapen avulla mitokondrioissa ja näin muodostuu energiaa solujen käyttöön. Jos happea ei ole tarpeeksi käytettävissä, glukoosi ei pilkkoudu täydellisesti ja lihaksiin alkaa kertyä niitä kipeyttävää maitohappoa. Sanonta lihasten menemisestä maitohapoille pitää siis paikkaansa ja on varmasti jokaiselle Kuva: Wikimedia commons (muokattu) Wikimedia commons (muokattu) tuttu tunne, esimerkiksi jaloissa rankan juoksusuorituksen jälkeen. Poikkijuovaiset lihakset lihakset ovat saaneet nimensä siitä, että niiden rakenne näyttää juovikkaalta mikroskoopilla katsottuna. Juovikkuus johtuu lihaksessa olevista, säännöllisesti järjestäytyneistä proteiinisäikeistä, jotka liikkuvat lihaksen supistuessa toistensa lomaan. Supistuessaan jokainen yksittäinen lihassolu lyhenee ja tämä saa aikaan lihaksen supistumisen ja liikkeen. Kaikilla lihaksilla on aina vastavaikuttajalihakset, jotka mahdollistavat liikkeen tekemisen ja palauttamisen. Vastavaikuttajalihakset ovat kiinnittyneet luuhun eri puolille ja mahdollistavat esimerkiksi käden liikkeen. Koukistaessasi käsivarttasi jännität hauislihasta, joka supistuu ja näkyy 'habana'. Samalla kolmipäinen olkalihas rentoutuu ja venyy. Suoristaaksesi kätesi joudut jännittämään kolmipäistä olkalihasta ja samalla vastaavasti hauislihaksesi rentoutuu ja venyy. Jokainen yksittäinen lihassolu supistuu aina vain 'kaikki tai ei mitään' -periaatteella. Lihaksen supistumisvoimakkuus riippuukin siitä, kuinka moni yksittäisistä lihassoluista on samaan aikaan supistuneina. Elimistö säätelee lihasten supistumista niihin johtavien hermojen avulla. Luustolihakset ovat vahvoja soluja, mutta ne väsyvät helposti: yksittäinen lihassolu ei jaksa olla pitkään supistuneena. Jos esimerkiksi puristaa täydellä voimalla, suuri osa lihassoluista on samaan aikaan supistuneena ja voima heikkenee nopeasti. Jos taas puristaa pienemmällä voimalla, uudet lihassolut pystyvät supistumaan toisten väsyessä, ja näin jaksetaan puristaa kauemmin. Voima loppuu, kun kaikki lihassolut ovat olleet tarpeeksi kauan supistuneina. Kun puristetaan puristetaan nyrkin sisällä jotakin, käytetään monia käsivarren ja yläkropan lihaksia. Puristusvoima on yksi käsivarren lihasten tärkeä ominaisuus ja se kuvaa osittain ihmisen toimintakykyä. Puristusvoimaa, kuten muutakin lihasvoimaa, voidaan parantaa harjoittelulla ja se on yleensä parempi aktiivisilla ihmisillä. Laiskottelu taas heikentää puristusvoimaa ajan mittaan. Puristusvoimaan vaikuttavat myös perintötekijät sekä ikä: vanhemmiten lihasmassan väheneminen heikentää puristusvoimaa. Tavalliset arkiaskareet, kuten purkkien avaaminen ja kauppakassien

Kuva: Wikimedia commons (muokattu)