Kiekvienas, tikintis demonû egzistavimu, turi paklausti savês: "Kai aø susergu, ar tã ligã sukelia demonai?". Jegu jús manote, kad Naujajame Testamente minimi demonai ­ tai kaýkokie dievukai, kurie sukinéjasi aplinkui ir daro piktã, tada jús turite atsakyti "taip". Bet tuo atveju kaip jús galite paaiøkinti tã dalykã, jog daugelis ligû, laikytû demonû darbu, dabar gali búti pagydomos ir valdomos vaistais? Puikus pavyzdis ­ maliarija. Dauguma ýmoniû Afrikoje iki øiol tikéjo, kad maliarijã sukelia demonai, bet, kaip ýinome, maliarijã galima iøgydyti chininu ir kitais vaistais. Tad nejaugi pamatê maýas geltonas tabletes, slenkanàias gerkle ýemyn, demonai iøsigãsta ir pabéga? Kai kurios Jézaus pagydytos ligos, apibúdintos kaip demoniøki apsédimai, yra sutapatinamos su traukuliais ar epilepsija, o abiem øias atvejais gali padéti vaistai.

Vienas mano draugas yra kilês iø kaimo, esanàio netoli Kampalos Ugandoje. Jis papasakojo, kaip ýmonés tikédavo, kad maliarijã sukelia demonai, bet pamatê gerus gydymo vaistais rezultatus, jie liovési kaltinê demonus. Vienok kam nors susirgus cerebraline maliarija (kuri gali sukelti rimtus protinius sutrikimus), jie ir toliau kaltindavo demonus. Iø miesto atvykês gydytojas pasiúlé jiems kaip gydymã stipriû antimaliariniû vaistû, bet jie to atsisaké ir papraøé kaýko kovai su demonais, o ne su maliarija. Gydytojas sugríýo véliau ir pasaké: "Aø turiu vaistû, iøvaranàiû demonus"; ligonis mielai juos iøgéré ir pageréjo. Øie vaistai buvo lygiai tokie patys, kaip ir pirmieji. Gydytojas netikéjo demonais, bet jis naudojo to meto kalbã, nes noréjo búti suprastas. Prieø 2000 metû panaøiai daré ir "Didysis Gydytojas", Vieøpats Jézus.

## Papildymas 17: Keréjimas

Øis papildymas pirmiausia yra skirtas gyvenantiems Afrikoje ir kitose pasaulio dalyse, kur keréjimas ­ plaàiai paplitês kasdieninio gyvenimo reiøkinys. Visi, kas rimtai studijuoja Biblijã, pripaýísta, kad besilaikantiems tiesos nedera kreiptis í kerétojus, burtininkus, øamanus ir kitus panaøius asmenis. Bet aø tikrai suprantu jû patrauklumo prieýastis: kerétojû ir burtininkû paslaugos pigesnés ir prieinamesnés uý tikrû gydytojû, be to jû siúlomas gydymas lyg ir duoda neblogus rezultatus. Mes turime panagrinéti øiã problemã logiøkai, remdamiesi Biblija. Tai vienintelis búdas ígauti jégos, kuri leistû pasiprieøinti pagundai kreiptis pagalbos í øiuos ýmones.

### Kerétojû pretenzijos

Pirmiausia reikia iønagrinéti, ar kerétojai tikrai pasiekia tokiû gerû rezultatû, kaip jie patys teigia. Galime búti tikri, kad pasakojimai apie jû pasiektus rezultatus gerokai perdéti. Jie niekada negydo atvirai, visiems matant. Jeigu jû gydymas iø tikrûjû bútû sékmingas, tai greiàiausiai jie dirbtû ligoninése ir bútû sutinkami visame pasaulyje. Tikra tariamai pagydytûjû búklé taip pat lieka neýinoma; neaiøku, ar tikrai jiems tampa geriau.

Tie, kas susigundo tokiû ýmoniû paslaugomis, turétû paklausti savês, ar yra koks nors konkretus jû galios írodymas ­ pvz. ar kas nors maté (o ne vien tik girdéjo apie tai) ýmogû su lentpjúvéje nupjauta ranka, kuris apsilanké pas kerétojã ir gríýo su nauja, gerai funkcionuojanàia ranka? Mums reikia bútent tokiû írodimû, jei norime pripaýinti panaøiû dalykû patikimumã. Íst 13:1-3 reikalavimas dar grieýtesnis: izraelitai buvo mokomi, kad net jeigu kas nors parodytû nuostabû ýenklã ar stebuklã, vis tiek tokiu asmenim negalima tikéti, jei jo ýodýiai neatitinka tikrojo Dievo ýodýio mokymo. Aiøku, kad øamanai ir kerétojai netiki Biblijoje apreikøtomis tiesomis, todél mes neturétume susigundyti jû paslaugomis ir pripaýinti juos turint realiã galiã, kadangi visos galios yra iø Dievo (Rom 13:1; 1 Kor 8:4-6).

Dar svarbu atkreipti démesí í tai, su kokiais nusiskundimais jie turi reikalã. Yra pripaýinta, kad mes panaudojame tik apie 1% savo smegenû pajégumo. Likusios dalies mes, atrodo, negalime sãmoningai valdyti (be abejonés, mes galésime tã daryti Karalystéje). Mums net nesuvokiant músû protas gali stipriai paveikti músû kúnã. Todél psichologai (t.y. ýmonés, tyrinéjantis protã) kartais pagydo ýmones, serganàius kraujo ligomis, liepdami tokiems ligoniams aiøkiai ísivaizduoti savo kraujã esant normalios sudéties ir gerai funkcionuojantí. Gydytojai pripaýísta, jog kartais ímanomi tokie pagyjimai be tradicinés medicinos pagalbos. Panaøiai didelé protiné ítampa gali sukelti skrandýio opã ar galvos skausmus. Proto atpalaidavimas ar treniravimas tam tikru búdu gali paøalinti øiuos dalykus. Bet, pavyzdýiui, jei músû ranka nupjauta lentpjúvéje, tada jokie protiniai pratimai negali jos sugrãýinti. Kerétojai berods sugeba paveikti tik negalavimus, valdomus músû proto. Kadangi mes pilnai nesuprantame savo proto veikimo, tai gali pasirodyti, jog kerétojai turi kaýkokiã galiã. Bet yra ne taip; jie paveikia ýmoniû protus ir bútent todél gauna kaýkokí rezultatã.