TÁJÉKOZTATÓ

- 1. Meghatalmazó adatai

A meghatalmazás minimális tartalmi követelményei közé tartozik, hogy abból egyértelműen ki kell tűnnie a képviselő és a képviselt személyének. Ezért feltétlenül szükséges a meghatalmazó nevének és azonosító adatainak megadása. Azonosító adatnak bármely olyan adat minősül, melyből a meghatalmazó személye egyértelműen beazonosítható. Például:

- • személyazonosító adatok (születési hely, idő; anyja neve) • személyazonosító adatok (születési hely, idő; anyja neve)
- • szám (adóazonosító jel, adószám) • szám (adóazonosító jel, adószám)
- 2. Meghatalmazott adatai
- Ugyancsak szükséges a meghatalmazott nevének és azonosító adatainak megadása. Azonosító adatnak bármely olyan adat minősül, melyből a meghatalmazott egyértelműen beazonosítható. Például:
- • személyazonosító adatok (születési hely, idő, anyja neve) • személyazonosító adatok (születési hely, idő, anyja neve)
- • ennek hiányában telephely, az előzőek hiányában lakcím • ennek hiányában telephely, az előzőek hiányában lakcím
- • adótanácsadó, adószakértő, okleveles adószakértő esetében az igazolvány • adótanácsadó, adószakértő, okleveles adószakértő esetében az igazolvány száma / nyilvántartási száma
- 3. A meghatalmazás tárgya

Az eseti meghatalmazás nem állandó jellegű képviseletre, hanem meghatározott eljárás során vagy eljárási cselekmény tekintetében jogosítja a meghatalmazottat képviseletre. Az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. törvény (Air.) 15. § (2) bekezdése szerint, ha a meghatalmazásból más nem tűnik ki, az kiterjed az eljárással kapcsolatos valamennyi nyilatkozatra és cselekményre. Fontos kiemelni, hogy amennyiben ezen rovatban az ügy száma mellett az „ellenőrzés” vagy „ellenőrzési eljárás” kifejezés szerepel, úgy a meghatalmazás korlátozottnak minősül és a meghatalmazott az eljárásban – az alábbi törvényi rendelkezésekre tekintettel – csak az ellenőrzési jegyzőkönyv átvételéig, illetve a jegyzőkönyvvel kapcsolatos észrevétel előterjesztéséig, továbbá az észrevételben foglaltak alapján esetlegesen indult kiegészítő ellenőrzés során járhat el.

## Amennyiben azonban a meghatalmazás adott ügyszámú „ügyben” való eljárásra szól, a meghatalmazás nem minősül korlátozottnak, vagyis az adott ügy egészére kiterjed.

Az Air. 115. §-ában foglaltak alapján ugyanis az adóhatósági ellenőrzés a jegyzőkönyv átadásával fejeződik be. Ha a jegyzőkönyvet kézbesíteni kell, az ellenőrzés a postára adás, illetve a tárhelyen történő elhelyezés napjával zárul.

- Az ellenőrzési eljárás megállapításait tartalmazó jegyzőkönyv tekintetében – az Air. 97. § (2) bekezdése alapján – biztosított adózói észrevételezési jog az ellenőrzési eljáráshoz szorosan kapcsolódik, annak részét képezi. Ezért az eseti meghatalmazott jogosult az ellenőrzési eljárás megállapításait tartalmazó jegyzőkönyvben foglaltakra a jegyzőkönyv átadását, kézbesítését követő 15 napon belül, adóellenőrzés esetén 30 napon belül észrevételt tenni, ha a részére adott eseti meghatalmazás az „ellenőrzési eljárásban való képviseletre” szól.
- Az Air. 116. §-a értelmében az ellenőrzést az adózó észrevétele alapján az észrevétel beérkezésétől, szóban előterjesztett észrevétel esetén annak jegyzőkönyvbe foglalásától számított legfeljebb 30 napig, jogkövetési vizsgálat esetében legfeljebb 15 napig lehet folytatni. Az ellenőrzést az ellenőrzés befejezésétől számított 30 napon belül, az ok felmerülésétől számított 15 napig akkor is lehet folytatni, ha a határozat meghozatalához a tényállás tisztázása válik szükségessé. Az adóhatóság az adózót a kiegészítő ellenőrzésről a kiegészítő ellenőrzés kezdő napjának megjelölésével haladéktalanul értesíti. A kiegészítő ellenőrzésről kiegészítő jegyzőkönyvet kell készíteni.
- Az Air. 116. § szerinti kiegészítő jegyzőkönyv tekintetében is biztosított az észrevételezési jog az az Air. 97. § (2) bekezdése alapján. Az eseti meghatalmazott az Air. 116. § szerinti kiegészítő jegyzőkönyv tekintetében gyakorolni kívánt észrevételezési jog kapcsán is

1