Vienas sékmingiausiû pamokslavimo búdû ­ aiøkinti apie tikéjimo dalykus savo øeimoms ir tiems, su kuriais mes betarpiøkai susidúriame. Tie, kuriû sutuoktiniai yra netikintys, turétû suprantamai iøaiøkinti jiems savo ísitikinimus, bet kartã tã padarius nebútû protinga nuolat kelti øiuos klausimus ar daryti kokí nors spaudimã. Priverstinis tikéjimo priémimas néra Dievo pageidaujamas dalykas. Músû pareiga ­ liudyti apie Tiesã per daug nesirúpinant sulaukiamo atsako dydýiu. Mums tenka didýiulé atsakomybé vykdyti øí liudijimã (Ez 3:17-21); jeigu Kristus ateis mums dar tebegyvenant, "du bus kartu lauke, ir vienas bus paimtas, kitas paliktas" (Lk 17:36). Bútû tikrai keista, jei ívykus antrajam músû Vieøpaties atéjimui mes dar nebúsime papasakojê apie tai savo artimiesiems ir bendradarbiams.

### 11.3.4 BENDRUOMENINIS GYVENIMAS

Iki øiol øiame skyriuje mes kalbéjome apie músû asmeninius dvasinius ípareigojimus. Bet øalia to mes turime pareigã susitikinéti su kitais músû vilties dalininkais. Vélgi, tai turétû búti músû spontaniøkas troøkimas. Kaip matéme, po krikøto mes pradedame kelionê per dykumã Karalystés link. Kas gali búti natúralesnio uý troøkimã bendrauti su bendrakeleiviais. Mes gyvename paskutinémis dienomis prieø Kristaus atéjimã; kad íveiktume sunkius iøbandymus, uýgriúnanàius mus øiais laikais, mes turime draugauti su tais, kurie yra tokioje pat padétyje: "Neapsileiskime lankyti savûjû susirinkimoŸ bet skatinkime vieni kitus juo labiau, juo aiøkiau regite besartinanàiã (antrojo atéjimo) dienã" (Ýyd 10:25 plg. Mal 3:16). Todél tikintieji turétû kiek ímanydami stengtis bendrauti tarpusavyje raøydami laiøkus bei susitikinédémi bendroms Biblijos studijoms, bendravimo apeigoms ir pamokslavimo darbui.

Kiekvienas músû asmeniøkai yra "paøauktas" iø pasaulio didýiajai Karalystés vilàiai. Ýodis "øventasis" reiøkia "paøauktasis", ir juo gali búti vadinami visi tikri tikintieji, o ne vien tik keletas íýymiû tikinàiûjû praeityje. Graikiøkas ýodis, lietuviøkoje Biblijoje veràiamas ýodýiu "baýnyàia", yra "ecclesia", o tai reiøkia "paøauktûjû bendrija", t.y. tikintieji. Taigi "baýnyàia" vadinama grupé tikinàiûjû, o ne materialus pastatas, kuriame jie susitikinéja. Kad iøvengtû nesusipratimû øio ýodýio vartojime, Broliai Kristuje yra linkê savo "baýnyàias" vadinti "eklesijomis".

Kad ir kiek bebútû tikinàiûjû kokiame nors mieste ar rajone, logiøkas jû poelgis yra susirasti vietã susitikimams, kurioje galima reguliariai susirinkti. Tã galima daryti kurio nors tikinàiojo namuose ar iøsinuomoti kitã patalpã. Broliû Kristuje eklesijos visame pasaulyje susitikinéja tokiose vietose, kaip kultúros rúmai, vieøbuàiû konferencijû salés, specialiai tam pasistatytos patalpos ar nuosavi namai. Eklesijos tikslas ­ suvienyti savo narius bendromis Biblijos studijomis ir taip pat bendrai liudyti pasauliui ir leisti savo ýiburiui øviesti pamokslaujant. Pavyzdinis Broliû Kristuje eklesijos tvarkaraøtis galétû búti kad ir toks:

SEKMADIENIS 11.00 Duonos lauýymo apeigos

- 18.00 Vieøas pamokslavimas

TREÀIADIENIS 20.00 Biblijos studijavimas

Eklesija yra Dievo øeimos dalis. Bet kurioje glaudýioje bendruomenéje kiekvienas narys turi búti supratingas ir nuolankus kitû atývilgiu; geriausias øito pavyzdis buvo pats Kristus. Nepaisydamas savo akivaizdýios dvasinés virøenybés, jis patarnavo visiems ir numazgojo mokiniams kojas, kol øie ginàijosi tarpusavyje, kuris iø jû didýiausias. Jézus ísaké mums sekti tokiu jo pavyzdýiu (Jn 13:14,15; Mt 20:25-28).

Dabar, kai stebuklingos Øventosios Dvasios dovanos yra atimtos, nebéra vietos "vyresniesiems", kurie buvo ankstyvojoje baýnyàioje; "nes turite vienintelí Mokytojã (Kristû), o jús visi esate broliai" (Mt 23:8). Todél Broliai Kristuje kreipiasi vienas í kitã ýodýiais "brolis" ar "sesuo", ir vadina vienas kitã vardais nepaisydami vieno ar kito asmens padéties pasaulietiøkame gyvenime. Po viso øito turétû búti aiøku, jog reikia gerbti tikinàiuosius, jau daug metû paýistanàius tikrãjí Dievã, ar greitai pasiekianàius dvasiní brandumã pasiøventimo Dievo Ýodýiui déka. Tokiû tikinàiûjû patarimai yra didýiai vertingi visiems, bandantiems laikytis Dievo Ýodýio. Bet jie turétû klausyti kitû tikinàiûjû patarimû tiktai tada, kai juose tiksliai atsispindi Dievo Ýodis.

Eklesijai skirti pamokymai turétû pilnai remtis Dievo Ýodýiu. Taigi tas, kuris vieøai kalba bendruomenés susirinkime, tarsi tampa Dievo atspindýiu, nes kalba Dievo vardu. Dievas yra vyriøkos lyties, todél iø to seka, kad tik broliai turétû uýsiimti vieøais pamokymais iø Dievo Ýodýio. 1 Kor 14:34 nurodo tã labai aiøkiai: "Moterys tegul susirinkimuose tyli; kalbéti joms neleidýiama". Kaip to prieýastí 1 Tim 2:11-15 pateikia ívykius Edeno sode; Ieva pamoké Adomã nusidéti, todél dabar moteris neturétû mokyti vyro. Dievas Adomã sutvéré prieø Ievã, ir tai yra ýenklas to, kad "moters galva ­ vyras" (1 Kor 11:3), todél vyras turétû dvasiøkai vadovauti moteriai, o ne atvirkøàiai. Dél visû øitû dalykû "moterys tesimoko tyliai, su tikru nuolankumu. Aø neleidýiu, kad moteris mokytû nei kad vadovautû vyrui,­ ji tesilaiko tyliai. Juk pirmas buvo sutvertas Adomas, o paskui ­ Ieva. Be to,