Ýmonés galvojo, kad Jézus pamiøês, ir saké: "Jis velnio (arba tikslesnis vertimas ­ "demono") apséstas ir øélsta" (Jn 10:20; 7:19,20; 8:52). Taigi jie tikéjo, jog velniai (arba demonai) sukelia pamiøimã.

### Ligoniû pagydimas

Kai "demonû apséstas" ýmogus buvo pagydytas, pasakyta, kad jis tapo "sveiko proto" (Mk 5:15; Lk 8:35). Tai reiøkia, jog pasakymas "demonû apséstas" yra naudojamas psichiøkai nesveikam asmeniui apibúdinti.

Apie "demonû apséstus" sakoma, kad Jézus juos "pagydydavo" arba jie pasveikdavo (Mt 4:14; 12:22; 17:18). Reiøkia, demonu apsédimu vadinama liga.

Lk 10:9 Jézus liepé savo 70 apaøtalû eiti ir gydyti ligonius, kã tie ir daré. Po to jie sugríýo ir kalbéjo (17 eil.): "Mums paklusta net demonai dél tavo vardo". Vélgi, demonai prilyginami ligoms. Kartais apaøtalai gydydavo ýmones Jézaus vardu, ir àia mes turime øito pavyzdí (dar ýr. Apd 3:6; 9:34).

### Tam tikro laikmeàio kalba

Taigi matome, kad Naujojo Testamento laikû kalboje psichiøkai nesveiki arba sergantys nesuprantama liga ýmonés buvo vadinami demonû apséstais. Biblija buvo paraøyta kalba, kuriã ýmonés galétû suprasti. To laikmeàio kalbos vartojimas dar nereiøkia, kad Biblija ar Jézus tiki demonais. Panaøiai lietuviû kalboje ýodýiu "lunatikas" apibúdinamas asmuo, sergantis tam tikra psichine liga. Tiesiogine prasme tai reiøkia "ménulio paveiktã" ýmogû. Seniau ýmonés tikéjo, kad susirgti øia liga galima dél ménulio poveikio iøéjus pasivaikøàioti giedrã naktí. Øiandien taip pat vartojame ýodí "lunatikas" pamiøusiam ýmogui apibúdinti, bet tai nereiøkia, kad mes tikime, jog pamiøimã sukelia ménulis. Jei øie ýodýiai bútû uýraøyti ir perskaityti po 2000 metû (jei Jézus dar nebútû sugríýês), ýmonés galétû pagalvoti, kad mes laikéme ménulí pamiøimo prieýastimi, bet jie klystû, nes mes tiesiog naudojame savo laikmeàio kalbã, kaip daré ir Jézus prieø 2000 metû. Panaøiai tam tikrã paveldimã sutrikimã mes vadiname "Øvento Vito øokiu", nors tai néra "øokis" ir jí sukelia ne "Øventas Vitas", bet øiuolaikinéje kalboje mes vadiname tai "Øvento Vito øokiu". Akivaizdu, kad Jézus gimé ne gruodýio 25; bet øios knygos autorius vis tiek vartoja ýodí "Kalédos" tai dienai pavadinti. Øis ýodis siejamas su Kristaus gimimu, nors aø nemanau, kad Kristaus gimimã mes turétume øvêsti bútent tã dienã. Anglû kalboje savaités dienû pavadinimai yra susijê su pagoniøkû stabû garbinimu; pvz. sekmadienis, "Sunday" reiøkia "diena, skirta saulés garbinimui"; øeøtadienis, "Saturday" buvo diena, skirta Saturno garbinimui, pirmadienis, "Monday" ­ ménulio ir t.t. Øiû pavadinimû vartojimas nereiøkia, kad mes laikomés pagoniøkû tikéjimû, kaip tie ýmonés,iø kuriû kilo músû dabartinê kalbã.

Ezekielio laikais manyta, kad Izraelio ýemé kalta dél joje gyvenanàiû ýmoniû nelaimiû. Tai buvo netiesa, bet kalbédamas Izraeliui Dievas panaudoja øitã tuo metu populiariã mintí: "Vieøpats Dievas sako taip: Kadangi apie jus sako: Tu (ýemé) ryji ýmones ir smaugi savo tautã, todél tu nebeési daugiau ýmoniû ir nebesmaugsi daugiau savo tautos, sako Vieøpats Dievas" (Ez 36:13,14). Pagal anuomet plaàiai paplitusí pagoniøkã ísivaizdavimã, júra ­ tai didelé pabaisa, trokøtanti praryti ýemê. Øi idéja akivaizdýiai klaidinga, bet ji daýnai naudojama Biblijoje, kad pirmieji jos skaitytojai geriau suvoktû, kã norima pasakyti; ýr. Job 7:12; Am 9:3; Jer 5:22; Ps 89:10; Hab 3:10; Mt 14:24; Mk 4:30). Asirieàiû mitologijoje øis maiøtingasis júrû monstras buvo vadinamas "Raabu"; ir lygiai taip pat vadinama júrû pabaisa Ps 89:11. Kadangi Biblija yra Dievo íkvépta, tai neímanoma, kad joje paprasàiausiai atsispindétû to meto, kai ji buvo raøoma, pagoniøka pasauléýiúra. Turbút Dievas sãmoningai remiasi ano meto ísitikinimais, kad pademonstruotû savo visagalybê. Jis yra galutinis visû galiû øaltinis; Jis valdo júrû pabaisã ir øi vykdo Jo valiã. Taigi Dievas stengési pataisyti klaidas tû ýmoniû ísitikinimuose; jie klaidingai mané, kad pasaulyje veikia kaýkokios, numanomai blogos, jégos, nepavaldýios Dievui. Bet øiuo atveju Biblija atvirai nepasmerkia øiû neprotingû ísitikinimû, teigianàiû, jog júroje nardo didýiulis monstras, arba pati júra ­ tai pabaisa.

Dar viename pavyzdyje audros debesys apraøomi kaip "vingiuotas ýaltys" (Job 26:13; Iz 17:1). Àia aiøkiai remtasi ano meto pagoniøku tikéjimu, kad baisús ýaibuojantys debesys ­ tai iø tikrûjû milýiniøkû gyvaàiû atvaizdai. Øiose eilutése netskleidýiamas tokios idéjos kvailumas ir nebandoma visko paaiøkinti moksliøkai. Vietoj to teigiama, kad visã tai valdo Dievas . Øiuo atývilgiu Kristaus poýiúris í plaàiai paplitusí tikéjimã demonais yra lygiai toks pats; Jo stebuklai aiøkiai parodé, kad Dievo galia yra neribota ir ýmoniû prietarai dél taip vadinamû "demonû" jai visai ne motais. Tie, kuriû teigimu "demonû" apraøymas Naujajame Testamente írodo jû egzistavimã, neiøvengiamai turi pripaýinti, kad júra ­ iø tikrûjû pabaisa, o ýaibas ­ milýiniøka gyvaté. Tai iø tikrûjû svarus argumentas; bútina