reikiamoje apimtyje. Be to, tampa aiøku, jog tai néra vien tik keli trumpi teiginiai, kurie búdavo minimi prieø krikøtã. Kai kurie bendruomenés nariai désis "maldingi, bet (bus) atsiýadéjê maldingumo jégos" (2 Tim 2:5). Galbút tuo norima pasakyti, jog jie lyg ir laikysis pagrindiniû tikéjimo tiesû, bet savo kasdieniniame gyvenime nepripaýins tikrosios Tiesos galios. Paulius galéjo priminti galatams, kad jiems "akivaizdýiai buvo nupieøtas nukryýiuotasis Jézus Kristus" (Gal 3:1). Graikiøkas ýodis, aitinkantis "nupieøtas" paýodýiui iøvertus reiøkia "apibúdintas raøtu", tartum galatai iø pradýiû buvo mokomi naudojant kaýkokius raøtu iødéstytus pamokymus.

Apibúdindamas prisikélimo doktrinã Paulius galéjo pasakyti: "Aø jums perdaviau, kã esu gavês, bútent: Kristus numiréŸ" (1 Kor 15:3), taip paaiøkindamas, kad jis gavo apreiøkimã apie øiuos dalykus, kurí perdavé savo skaitytojams kaip esminê tikéjimo tiesã, kuriã bútina priimti. Àia puikiai tinka 2 Pt 2:21,22: "Jiems bútû buvê geriau iø viso nepaýinti teisumo kelio neguŸ nusigrêýti nuo jiems duoto øventojo ísakymoŸ teisingai sako patarlé: Iømaudyta (krikøto metu) kiaulé vél voliojasi purvyne". Øiàia pastebime tokí "kelio" ir "jiems duoto øventojo ísakymo" susiejimã su krikøto nuplovimu, tartum kelias ir ísakymas jau buvo ýinomi prieø krikøtã. Mes jau parodéme, jog prieø krikøtã buvo bútina suprasti tikrai ne vienã paliepimã, todél ýodýio "ísakymas" pavartojimas vienaskaita galétû reikøti, kad egzistavo labai aiøkiai apibréýta pamokymû visuma, kuriã reikédavo suprasti prieø krikøtã. Yra keletas eiluàiû, kuriose apraøomas mokymo apie tikéjimo tiesas ir Evangelijã "priémimas" arba "gavimas": Gal 1:9,12; Fil 4:9; Kol 2:6; 1 Tes 1:6; 2:13; 4:1. Tai patvirtina, jog "Evangelijã" sudaré konkretus pamokymû rinkinys, kurí pirmiausia gavo apaøtalai, ir véliau priémé tie, kuriems buvo skelbiama Evangelija.

### Tikéjimas

Judas taip pat kalba apie "tikéjimã, vienã kartã visiems laikams duotã øventiesiems" (Jud 3). Taigi øí "tikéjimã" galima prilyginti "tam mokslo pavyzdýiui", kurio jie buvo iømokyti prieø krikøtã, ir tai bútû dar vienas iøsireiøkimas pirmojo øimtmeàio krikøàioniû kalboje, apibúdinantis øiã tikéjimo tiesû visumã. Paulius skatina iølaikyti "nepajudinamã (tikéjimo) vilties iøpaýinimã" (Ýyd 10:23), øitaip galbút primindamas savo skaitytojams, kad prieø krikøtã jie vieøai iøpaýino savo tikéjimã tã viltimi. Reikalavimas laikytis "tikrojo mokymo" pirmiausia reiøké bútinybê iøsaugoti tã "Tikybos iøpaýinimã", kurio jie buvo iømokyti pradýioje. Visi tikintieji gyveno "bendrame tikéjime" (Tit 1:4), taigi jie laikési tos paàios tikéjimo tiesû visumos; buvo tik "vienas tikéjimas" (Ef 4:5). "Tikéjimas" susiejamas su Kristaus vardu Apd 3:16. Kaip matéme, Kristaus vardas ­ tai to paties "tikéjime" randamo mokymo kitas pavadinimas. Tiek dél praktiniû dalykû (1 Tim 6:10), tiek dél tikybos tiesû (1 Tim 1:4) Paulius perspéjo, jog kai kurie "atkris nuo tikéjimo". Pirmasis to atkritimo etapas prasideda teigiant, kad "tikéjimo" neímanoma apibréýti.

### Praktiniai dalykai

Praktiniai dalykai taip pat priklausé øiai tikéjimo tiesû visumai. Pasakojimas "apie Kristaus Jézaus tikéjimã" apémé ir aiøkinimus "apie teisingumã, susilaikymã ir búsimãjí teismã" (Apd 24:24,25). Paulius pateikia pamokymus dél duonos lauýymo lygiai taip pat, kaip ir mokymã apie prisikélimã: "Aø tai gavau iø Vieøpaties ir tai perdaviau jums" (1 Kor 11:23). Atrodo, kad egzistavo tokiû praktiniû nurodymû rinkinys, kurí Paulius véliau papildé pridédamas mokymã apie seserû padétí eklesijoje: "JúsŸ tvirtai laikotés nurodymû, kokius esu jums davês. Noriu, kad ýinotuméte, jogŸ moters galva ­ vyrasŸ" (1 Kor 11:2,3). Tai rodo, kad øie dalykai turétû búti iøaiøkinami prieø krikøtã, nes jie priklausé tai tikéjimo tiesû visumai, kurios buvo reikalaujama laikytis pirmajame øimtmetyje. Graikiøkas ýodis, reiøkiantis "nurodymai", taip pat veràiamas ýodýiais "gautas mokslas" bei"perduotos tiesos" 2 Tes 3:6 ir 2:15: "Ísakome jumsŸ vengti kiekvieno brolio, kurisŸ nesilaiko mokslo, gauto iø músûŸ tvirtai stovékite ir laikykités perduotû tiesû, kuriû iømokote iø músû (íkvéptû pranaøingû) ýodýiû ar laiøko". Tai rodo, kad labai svarbu yra nuolat laikytis øios tikéjimo tiesû visumos ir dar bútina atsiskirti nuo tû, kurie jai nepaklusta. Ýmogus turi búti "tvirtai laikãsis tikrojo mokymo (dar vienas to paties tikéjimo tiesû rinkinio pavadinimas), kad déstydamas sveikã mokslã sugebétû ir paraginti, ir atremti prieøginas" (Tit 1:9).

Kaip ýinome, pirmosiose eklesijose buvo "netikrû pranaøû", kurie teigdavo gavê apreiøkimã iø Dievo apie tikéjimo tiesas ir reikalaudavo prijungti jas prie jau pripaýinto mokymo visumos. Paulius pabréýia, kad tik apreikøtas íkvépimo pagalba "tikras ýodis" apie tikéjimo tiesas "vertas visiøko pritarimo" (Tit 1:9; 3:8; 2 Tim 2:11; 1 Tim 1:15; 4:9), t.y. tik tokius ýodýius galima prijungti prie mokymo visumos, sudaranàios "tikéjimã". Bútent todél Jonas liepé tikéti "ne kiekviena dvasia", pretenduojanàia í íkvépimã (1 Jn 4:1).

### Konkreàios smulkmenos

Ýemiau pateikiame keletã aiøkiû pavyzdýiû, parodanàiû, jog øalia paprasto "tikéjimo Kristumi" dar búdavo mokoma kitû tikéjimo tiesû, priskiriamû Evangelijos pagrindams, kuriuos buvo bútina suprasti prieø krikøtã: