dalykas" (2 Kor 3:7-11). Su deøimàia ísakymû susijusi sandora tikrai negali suteikti jokios iøgelbéjimo vilties.

­ Ant kryýiaus Kristus iøtryné "ístatymus su prieø mus paraøytais nuostatais" (Kol 2:14). Àia daroma uýuomina í deøimtí ísakymû, kuriuos Dievas uýraøé akmens plokøtése. Taip pat ir Paulius sako, jog esame "numirê ístatymuiŸ kad tarnautume atnaujinta dvasia, o ne pasenusia raide " (Rom 7:6). Galimas daiktas jis kalba apie deøimties ísakymû raides, uýraøytas akmens plokøtése.

­ Netgi vienas iø deøimties ísakymû Rom 7:7 vadinamas "ístatymu": "Jei ístatymas nebútû pasakês: Negeisk!". Prieø tai einanàiose eilutése Rom 7:1-7 pabréýiama, kad "ístatymas" buvo panaikintas Kristaus mirtimi; taigi "ístatymas" apima ir deøimtí ísakymû.

Iø viso to aiøku, kad Senoji Sandora bei "Ístatymas" apémé ir deøimtí ísakymû. Kadangi anie dalykai buvo paøalinti ir pakeisti Naujãja Sandora, tai ir deøimt ísakymû buvo panaikinti. Bet devyni ísakymai iø deøimties yra iø naujo patvirtinami ar bent jau numanomi Naujajame Testamente. Vien tik 1 Tim 1 galima rasti 3, 5, 6, 7, 8 ir 9 ísakymus, o 1 Kor 5 randame 1, 2 ir 10. Bet Naujajame Testamente niekur nenurodoma, kad mums yra privalomas ketvirtasis ísakymas dél øabo. Ýemiau pateikiamas sãraøas dokumentiøkai írodo, kad devyni ísakymai yra patvirtinami Naujajame Testamente:

1-as ­ Ef 4:6; 1 Jn 5:21; Mt 4:10 2-as ­ 1 Kor 10:14; Rom1:25 3-as ­ Jok 5:12; Mt 5:34,35 5-as ­ Ef 6:1,2; Kol 3:20 6-as ­ 1 Jn 3:15; Mt 5:21 7-as ­ Ýyd 13:14; Mt 5:27,28 8-as ­ Rom2:21; Ef 4:28 9-as ­ Kol 3:9; Ef 4:25; 2 Tim 3:3 10-as ­ Ef 5:3; Kol 3:5

## Papildymas 28: Nukryýiuotojo atvaizdas

Krikøàioniøkame pasaulyje yra plaàiai paplitês ísitikinimas, kad Jézus Kristus buvo nuýudytas ant kryýiaus. Bet graikiøkas ýodis "stauros", kuris lietuviøkoje Biblijoje paprastai veràiamas ýodýiu "kryýius", iø tiesû reiøkia "kartis" ar "stulpas". Iø tikrûjû kryýiaus simbolis ko gero yra pagoniøkos kilmés. Labiau pritiktû, kad Kristus mirtû su rankomis, iøkeltomis virø galvos, o ne iøtiestomis í øalis ant kryýiaus, kadangi pakeltos rankos simbolizuoja Dievo paýadû patvirtinimã (Ez 20:5,6,15; 36:7; 47:14), taip pat ítemptã maldã (Rd 2:19; 1 Tim 2:8; 2 Krn 6:12,13; Ps 28:2), kurios Kristus nenutrauké ant kryýiaus (Ýyd 5:7). Izraeliui tebebúnant dykumoje varinis ýaltis buvo iøkeltas ant karties , o Jézus pasaké, kad mirdamas jis taip pat bus vieøai iøkeltas; øitaip jis susiejo "kryýiû" su kartimi ar stulpu (Jn 3:14).

Romos katalikû baýnyàia yra suteikusi kryýiui didýiulê mistinê reikømê. Tai visiøkai neturi jokio biblinio pagrindo; to pasekoje nukryýiuotojo atvaizdas tapo talismanu, Dievo buvimo su mumis materialiu ýenklu. Daugelis ýmoniû mano, kad jei jie neøios kryýelí ar laikas nuo laiko ýegnosis, Dievas bus su jais. Tai niekuo nepagristas poýiúris; tikroji kryýiaus galia pasireiøkia per músû ryøí su Kristaus mirtimi, kuris uýmezgamas tikéjimu ir krikøtu, o ne kryýiaus formos mégdýiojimu. Ýinoma, lengviau padaryti pastarãjí dalykã, o ne prieø tai minétus.

## Papildymas 29: Ar tikrai Jézus gimé gruodýio 25?

Visuotinai pripaýinta krikøàionybé daro dar vienã klaidã, kuri susijusi su Jézaus gimimo diena. Tuo metu, kai gimé Kristus, piemenys nakvojo laukuose sergédami savo bandã (Lk 2:8); jie nebútû øitaip darê Kalédû metu, ýiemã. Kristus gyveno 33 su puse metû ir tada miré Paschos øventés metu, t.y per Velykas. Taigi jis turéjo búti gimês nuo Velykû praéjus øeøiems ménesiams, t.y. maýdaug rugséjo ar spalio ménesí.

Iø pradýiû, ikikrikøàioniøkoje Europoje, gruodýio 25 buvo pagoniøkos øventés diena. Apaøtalû darbû knygoje raøoma, kad tikrieji krikøàionys dél savo tikéjimo buvo pagoniû smarkiai persekiojami. Apaøtalai ne kartã perspéjo, jog dél øito kai kurie krikøàionys perims pagoniøkus ísitikinimus, kad padarytû savo religijã priimtinesne juos supantiems pagonims (pvz. Apd 20:30; 1 Jn 2:18; 2 Tes 2:3; 2 Pt 2:1-3). Geriausias øito