Biblijos eilutéje, apie Jézû kalbama kaip apie Dievo " viengimí Súnû". Milijonai ýmoniû, kurie skaito øiã eilutê, visiøkai nesusimãsto apie jos prasmê. Jeigu Jézus buvo "viengimis", tai jis "gimé", atsirado, prasidéjo iø Marijos ísàiû. Jei Jézû pradéjo Dievas ir taip tapo jo Tévu, tada iø to yra aiøku, kad jo Tévas vyresnis uý jí ­ Dievas neturi pradýios (Ps 90:2) ir todél Jézus negali búti paàiu Dievu (plaàiau tas nagrinéjama 8 skyriuje).

Svarbu tai, kad Jézus buvo viengimis Dievo Súnus, t.y. Dievas jí "pagimdé", o ne tiesiog sutvéré, kaip iø pradýiû buvo sutvertas Adomas. Tai atskleidýia artimã Dievo ryøí su Jézumi ­ "Dievas Kristuje sutaikino su savimi pasaulí" (2 Kor 5:19). Tas faktas, kad Dievas pagimdé Jézû, o ne tiesiog sutvéré iø ýemés dulkiû, taip pat padeda mums suprasti Jézaus prigimtiní polinkí sekti savo Tévo Dievo keliais.

Iz 49:5,6 pateikiama pranaøysté, kurioje Kristus pavadinamas pasaulio øviesa. Tas tikrai iøsipildé Jézaus asmeyje (Jn 8:12). Iz 49:5 apraøoma, kaip jis pasivadina Dievo tarnu: "Vieøpats, kuris nuo gimimo padaré mane savo tarnu". Taigi Dievas "padaré" Kristû Marijos ísàiose naudodamas savo Øventosios Dvasios jégã. Akivaizdu, kad Marijos ísàios buvo fizinés Kristaus pradýios vieta.

Kaip jau esame iøsiaiøkinê 7.1 poskyryje, 22 psalméje pranaøaujama apie Kristaus mintis ant kryýiaus. Jis svarsté taip: "Tu gi mane iøémei iø ísàiû, mane saugojai prie motinosŸ Tavo globai buvau pavestas nuo gimimo, nuo pirmosios dienos buvai mano Dievas" (Ps 22:10,11). Prieø mirtí Kristus prsiminé savo atsiradimã ­ jis buvo sukurtas Dievo jéga savo motinos Marijos ísàiose. Evangelijose Marija vadinama Kristaus motina , o jau vien øis faktas paneigia bet kokiã mintí apie jo egzistavimã iki gimimo iø Marijos.

Marija buvo paprasta moteris, ir jos tévai buvo normalús ýmonés. Tã írodo tas faktas, kad ji turéjo pusseserê, kuri pagimdé Jonã Krikøtytojã, paprastã ýmogû (Lk 1:36). Romos katalikû baýnyàia tvirtina, kad Marijos prigimtis nebuvo íprastiné ýmogiøka prigimtis, o tai reiøkia, kad Kristus negaléjo tuo pat metu búti ir "ýmogaus súnumi", ir "Dievo Súnumi". Øie titulai daýnai sutinkami Naujajame Testamente. Jis buvo "ýmogaus súnus", kadangi jo motinai tikrai buvo paprastas ýmogus. Ir jis buvo "Dievo Súnus", kadangi Dievas paveiké Marijã Øventãja Dvasia, øitaip tapdamas jo Tévu. Øis nuostabus sutvarkymas taps niekais, jeigu tarsime, kad Marija nebuvo paprasta moteris.

"Kas gali iø netyro padaryti tyrã? Niekas!Ÿ Kas yra ýmogus, kad bútû tyras; tas, kuris gimês iø moters, kad bútû teisus?Ÿ Kaip gali búti øvarus gimês iø moters?" (Job 14:4; 15:14; 25:4). Tai atmeta bet kokias mintis apie Marijos ar Jézaus nekalto prasidéjimo galimumã. Øi dogma teigia, kad Marija ir Jézus neturéjo gimtosios nuodémés.

Bet juk Marija buvo "gimusi iø moters", jos tévai buvo paprasti ýmonés, taigi jinai privaléjo turéti músû neøvariã ýmogiøkã prigimti, kuriã perdavé ir Jézui, nes jis taip pat " gimé iø moters" (Gal 4:4). Øis ýodýiai dar kartã patvirtina, kad Kristus nebútû galéjês egzistuoti fiziøkai, jeigu Marija nebútû Jo pagimdýiusi.

Evangelijose daýnai iøryøkinamas Marijos ýmogiøkumas. Kristus bent tris kartus turéjo jai papriekaiøtauti dél to, kad ji neturi dvasinio suvokimo (Lk 2:49; Jn 2:4); ji nesuprato visko, kã Jis kalbéjo (Lk 2:50). To ir reikéjo tikétis iø moters, kuri turéjo ýmogiøkã prigimtí. Jos súnus buvo Dievo Súnus, todél turéjo didesnê dvasinê nuovokã, nors jo prigimtis taip pat buvo ýmogiøka. Juozapas lytiøkai santykiavo su Marija po Kristaus gimimo (Mt 1:25), ir néra jokio pagrindo manyti, kad ir véliau jie negyveno normalaus santuokinio gyvenimo.

Mt 12:46,47 kalbama apie Kristaus "motinã ir brolius", taigi iø to galime numanyti, jog po Jézaus Marija turéjo kitû vaikû. Jézus buvo tik jos pirmgimiu . Katalikû baýnyàios mokymas apie tai, kad Marija liko mergele ir po to buvo paimta í dangû, neturi jokio patvirtinimo Biblijoje. Kaip ir kiekvienas mirtingas ýmogus, Marija paseno ir miré. Be to Jn 3:13 mes skaitome, kad "niekas néra pakilês í dangû". Kadangi Kristus turéjo ýmogiøkã prigimtí (ýr. Ýyd 2:14-18; Rom 8:3), tai jo motina taip pat privaléjo turéti tã paàiã prigimtí, nes jo Tévo prigimtis buvo kitokia.

## 7.3 Kristaus vieta Dievo plane

Dievas neplanuoja paskubomis, ir véliau, besivystant ýmonijos istorijai, Jis nekeiàia Savo planû. Nuo paàios pasaulio sutvérimo pradýios Jis jau turéjo paruoøtã galutiní planã (Jn 1:1). Taigi Jis noréjo turéti Súnû nuo pat pradýiû. Dieviøkas planas, susijês su iøgelbéjimu Kristuje, ívairiais aspektais atsiskleidýia visame Senajame Testamente.

Mes daýnai paýymédavome, kad per paýadus, pranaøystes ir Mozés Ístatymo provaizdýius Senajame Testamente kiekvienã kartã atskleidýiami Dievo ketinimai, susijê su Kristumi. Netgi pasaulí Dievas sutvéré todél, kad ýinojo,