Jézaus palyginimai atskleidé daug tokiû dalykû; øitaip jis iøpildé pranaøystê apie save: "Aø atversiu savo burnã palyginimais, skelbsiu nuo pasaulio sukúrimo pasléptus dalykus" (Mt 13:35). Bútent tokia prasme "Ýodis buvo pas DievãŸ pradýioje", kad taptû kúnu Kristui gimus.

### "Dievas buvo ýodis"

Dabar iønagrinésime, kokia prasme "Dievas buvo Ýodis". Iø esmés músû planai ir mintys ­ tai mes patys. Frazé "Aø vaýiuoju í Londonã" yra "ýodis" arba praneøimas, kuris iøreiøkia mano ketinimã, kadangi tai ir yra mano ketinimas. Panaøiai galima suprasti ir Dievo planã Kristuje. "Kaip jis (ýmogus) galvoja savo øirdyje, toks jis ir yra" (Pat 23:7). Taip pat ir Dievas ­ kaip jis galvoja, toks Jis ir yra. Taigi Dievo ýodis arba mintis ir yra Dievas: "Dievas buvo ýodis". Dél øito Dievas yra labai glaudýiai susijês su Savo ýodýiu; sugretinimai, panaøús í randamã Ps 29:8, yra íprastas dalykas: "Vieøpaties balsas sudrebina dykumã. Vieøpats sudrebina Kadeso dykumã". Pranaøû raøtuose daýnai sutinkamas kad ir toks iøsireiøkimas: "Jús neklauséte manês ,­ sako Vieøpats" (Jer 25:7). Faktiøkai øie Dievo ýodýiai reiøkia: "Jús neklauséte Mano ýodýio , kurí paskelbé pranaøai". Dovydas vadino Dievo ýodí ýibintu ir øviesa (Ps 119:105), bet jis taip pat svarsté: "Vieøpatie, Tu esi mano ýiburys. Vieøpats øvieàia man tamsumoje" (2 Sam 22:29), øitaip sulygindamas Dievã su Jo ýodýiu. Todél suprantama, kodél Dievo ýodis íasmeninamas kaip pats Dievas, t.y. apie jí kalbama kaip apie asmení, nors yra ne taip (ýr. Papildymas 5 "Personifikacijos principas").

Dievas yra pati tiesa (Jn 3:33; 1 Jn 5:10), ir todél Dievo Ýodis taip pat yra tiesa (Jn 17:17). Panaøiai ir Jézus susitapatina su savo ýodýiu labai artimai, tarsi íasmenindamas tã ýodí: "Kas mane atstumia ir mano ýodýiû nepriima, tas turi savo teiséjã: ýodis, kurí kalbéjau, teis jí paskutiniãjã dienã" (Jn 12:48). Jézus kalba apie savo ýodí taip, lyg jis iø tikrûjû bútû asmeniu, t.y. paàiu Jézumi. Tie ýodýiai buvo íasmeninti, kadangi jie buvo labai artimai susijê su Jézumi. Jn 1:1-3 Dievo ýodis taip pat panaøiai íasmeninamas, tarsi jis bútû pats Dievo asmuo. Øtai apie Ýodí mums sakoma: "Visa per jí atsirado" (Jn 1:3). Taàiau savo paliepimo ýodýiu viskã sutvéré Dievas (Pr 1:1). Dél øito apie Dievo ýodí kalbama taip, lyg jis bútû paàiu Dievu. Tã ýinodami mes turétume dievobaimingai prisiminti, kad per Savo ýodí, kuris yra músû øirdyje, Dievas visuomet yra labai arti músû.

Iø Pr 1 skyriaus akivaizdu, kad Sutvéréju buvo Dievas, veikiatis per Savo ýodí, o ne Kristus asmeniøkai. Paraøyta, kad viskã sutvéré bútent ýodis , o ne asmeniøkai Kristus (Jn 1:1-3). "Vieøpaties ýodýiu sukurti dangús, Jo burnos kvapu ­ visa jo kareivija (t.y. ývaigýdés)Ÿ Jis taré ­ ir ívyko" (Ps 33:6,9). Netgi dabar gamtoje viskas vyksta bútent pagal Jo ýodí: "Jis siunàia ísakymã ýemei, labai sparàiai Jo ýodis atskrieja. Jis sniegã kaip vilnã duodaŸ Jam ýodí pasiuntusŸ vandenys teka" (Ps 147:15 -18).

Dievo ýodis yra Jo kuriamoji jéga, todél Dievas panaudojo jí, kad Marijos ísàiose uýgimtû Jézus. Ýodis, arba Dievo planas, kurí vykdo Jo Øventoji Dvasia (Lk 1:35), pradéjo Kristû. Atsakydama í ýiniã apie búsimã Kristaus pradéjimã Marija pripaýino øí dalykã: "Tebúnie man pagal tavo ýodí " (Lk 1:38).

Kaip jau esame minéjê, Dievo Ýodis / Dvasia atspindi Dievo ketinimus, apie kuriuos kalbama Senajame Testamente. Øito tesingumas matyti iø Apd 13:27 eilutés, kurioje Jézus sulyginamas su Senojo Testamento pranaøysàiû ýodýiais: "(Ýydai) nepaýino Jézaus ir nesuprato pranaøû (ýodýiû)". Kristui gimus, visas Dievo Ýodis / Dvasia pasireiøké Jézaus Kristaus asmenyje. Búdamas íkvépimo búsenoje apaøtalas Jonas pakiliai kalbéjo apie tai, kaip Dievo sukurtas amýinojo gyvenimo planas ígavo savo iøraiøkã Kristuje, kurí jo mokiniai galéjo matyti ir paliesti fiziøkai. Jonas pripaýino, kad jie lieté savo rankomis Dievo ýodí, visã jo iøgelbéjimo planã Kristuje (1 Jn 1:1-3). Nors ir negalédami fiziøkai matyti Kristaus, mes vis tiek galime dýiaugtis, kad tikrai suprasdami jí, galime labai artimai paýinti Dievo ketinimã músû atývilgiu, ir tuo paàiu tvirtai ítikéti amýinuoju gyvenimu (1 Pt 1:8,9). Mes turime paklausti savês: "Ar aø tikrai paýístu Kristû?" Nepakanka tik paprasàiausiai pripaýinti, kad kartã gyveno geras ýmogus vardu Jézus. Tik nuolat pamaldýiai nagrinéjant Biblijã galima greitai suprasti jí, priimti jí kaip savo asmeniní Gelbétojã ir susijungti su juo per krikøtã.

## Papildymas 22: Jézaus istoriøkumas

Kai kas tvirtina, kad néra írodymû, jog Jézus iø Nazareto kada nors gyveno, bet tada sunku paaiøkinti patí krikøàionybés egzistavimã. Vargu, ar kas nors patikés, kad per paskutinius 2000 metû milijonai ýmoniû savo tikéjimã grindé tokiu asmeniu, kuris niekada neegzistavo, ir negana to, jie turéjo tokí tvirtã tikéjimã øiuo ýmogumi, kad skleidé jí po visã pasaulí, nepaisydami persekiojimû ir mirties. Krikøàionys ir ýydai paprastai be vargo pripaýista, kad Mahometas tikrai kaýkada gyveno, nors jie ir atmeta jo pretenzijas bei mokymã. Iø tikrûjû, nereikalaudami ypatingû írodymû mes sutinkame, kad ýinomiausi istoriniai veikéjai egzistavo. Bet analizuojant plaàiai ýinomus istorinius ívykius, pvz. 1066 ívykusí Hastingso múøí, daýnai iøaiøkéja, kad yra gana sunku surasti tvirtus to írodymus.