­ Atrodo, kad Rom 10:8,9 galima sugretinti su 13 eil.: "Kiekvienas, kuris øaukiasi (sau ­ pagal graikiøkã tekstã) Vieøpaties vardo, bus iøgelbétas". Pauliui buvo liepta priimti krikøtã øitaip øaukiantis sau Vieøpaties vardo (Apd 22:16); tiktai krikøtas atveria mums duris í Vieøpaties vardã (Mt 28:19).

­ Keletu skyriû aukøàiau Rom6pabréýês krikøto svarbã, Paulius negalétû toliau, 10 skyriuje, mokyti, jog tai néra reikalinga iøgelbéjimui.

­ Prieø Rom 10:9 esanàiose 6- 8 eilutése aiøkinama: "Nesakyk savo øirdyje: Kas íýengs í dangû?Ÿ Kas nusileis í bedugnê?Ÿ Bet kã jis sako? ­ Arti tavês ýodis: jis tavo burnoje ir tavo øirdyje,­ tai reiøkia músû skelbiamã tikéjimo ýodí". Taigi iøpaýinti reikédavo "tikéjimo ýodí", arba 9 eil. minimã "Vieøpatí Jézû". Kaip matéme, "tikéjimas" reiøkia visã tikéjimo tiesû rinkiní, sudarantí Evangelijã. Paulius cituoja Íst 30:11-14 ýodýius: "Øitas paliepimas, kurí aø øiandien tau skelbiuŸ ne danguje patalpintasŸ ir ne uý júros ("gelmés" ar "bedugnés") jis padétasŸ bet ýodis yra visai arti tavês". Atrodo, jis aiøkina, jog "øitas paliepimasŸ ýodis" yra apie Kristû. Jei izraelitai laikytusi øio ýodýio, jie bútû palaiminti (Íst 30:16), ir lygiai taip pat jei naujasis Izraelis patikétû ýodýiu apie Kristû, bútû iøgelbétas. Tagi Kristaus iøpaýinimas lúpomis reiøkiã pritarimã mokymui apie Kristû. "Jei taàiau klausysi Vieøpaties, tavo Dievo, balso" (Íst 30:10) atitinka Rom 10:9: "Jeigu lúpomis iøpaýinsi Vieøpatí Jézû". Øis sugretinimas dar kartã parodo, jog "Vieøpats Jézus" ­ tai vardas, apibendrinantis Dievo ýodýio mokymo pagrindus.

## 32 PAPILDYMAS: PIKTADARYS ANT KRYÝIAUS

Piktadarys "taré: 'Jézau, prisimink mane, kai ateisi í savo karalystê!' Jézus jam atsaké: 'Iø tiesû sakau tau: øiandien su manimi búsi rojuje'." Remiantis øiomis eilutémis írodinéjama, kad krikøtas néra bútinas iøgelbéjimui, ir kad po mirties mes einame tiesai í Dangû. Øalia visû kitû írodymû, teigianàiû visai prieøingai, ídémiai perskaiàius øias eilutes, atsiskleidýia øtai kas:

1. Krikøtytis í Kristaus mirtí ir prisikélimã buvo liepta tik po Kristaus prisikélimo (Mk 16:15,16). Kalbédamas su Kristumi piktadarys vis dar tebegyveno pagal Mozés Ístatymã.

- 2. Krikøtas yra tikras, jei krikøtijamasi í Jézaus mirtí ir prisikélimã. Jézui kalbantis su piktadariu né vienas iø tû dalykû dar nebuvo ívykês, todél neímanoma buvo pasikrikøtyti í Kristû.
- 3. Krikøtas simbolizuoja músû mirtí su Kristumi (Rom 6:3-5), o piktadarys buvo vienintelis ýmogus, kuris padaré tã tikrovéje.
- 4. Visiøkai ímanoma, jog piktadarys buvo vienas iø tû, kuriuos pakrikøtyjo Jonas Krikøtytojas. Daugelis jo pakrikøtytûjû prieø tai buvo neaiøkios reputacijos ýmonés (Mt 21:32). Teigti, esã piktadarys nebuvo pakrikøtytas, reiøkia írodinéti remiantis nutyléjimu; o tai vargu ar yra pagrístas argumentas, kuriuo remdamiesi galétume pateisinti savo atsisakymã nuo krikøto. Taip pat øiose eilutése nerandame ýodýiû "siela" ir "dangus".
- 5. Piktadarys praøé Jézaus prisimintí jí geruoju, kuomet Jézus sugríø "í" savo Kararystê. Taigi piktadarys ýinojo apie Jézaus skelbtã Dievo Karalystés Evangelijã (Mt 4:23). Jis ýinojo, kad prieø íkuriant tã Karalystê ateis teismo diena, todél papraøé Jézaus prisiminti jí tada geruoju, nes jis taip pat suprato, jog Jézus prisikels iø numirusiû ir galiausiai tã dienã teis visus. Piktadarys tikrai nebuvo neiømanéliu; jis pripaýino, jog atéjus prisikélimo ir teismo dienai iøgelbéjimã savo lúpomis paskelbs Kristus.

6. Jézus paýadéjo, jog piktadarys bus su juo "rojuje". Graikû kalboje àia vartojamas ýodis "paradeisos" (paýodýiui reiøkiantis "sodas"), kuriuo visada apibúdinama kur nors ýeméje esanti ideali vieta. Jis vartojamas Apr 2:7 apraøant atkurtãjí Edeno sodã (t.y. Linksmybiû Rojû ­ ýr. Pr 2:8 ir toliau). Atéjus Dievo Karalystei, pasaulyje vél ísigalés gyvenimo sãlygos, buvosios Edeno sode (Linksmybiû Rojuje) (Iz 51:3; Ez 36:35), nes prakeikimas bus paøalintas (Apr 22:3). Senajame Testamente graikû kalba (Septuagintoje) tas pats ýodis "paradeisos" (t.y. "sodas" arba "rojus") vartojamas kalbant apie palaimos ir ramybés kupinã vietovê Ýeméje (Koh 2:5; Neh 2:8; Gg 4:13; Pr 13:10). Ýodis "Rojus" buvo pradétas sieti su Dangumi tik dél jo vartojimo groýinéje literatúroje, tokioje kaip Miltono "Prarastas rojus". Jézus paýadéjo piktadariui priimti jí í rojû atsakydams í pastarojo troøkimã búti Kristaus Karalystéje. Kaip parodéme 5 skyriuje, Karalysté bus Ýeméje; todél ir "rojus" taip pat bus ten.

7. Íprastas 43 eilutés vertimas sudaro íspúdí, jog Kristus ir piktadarys tã paàiã dienã kartu bus "rojuje". Bet akivaizdu, kad Karalysté dar néra íkurta ýeméje. Jie nepateko í Karalystê tã paàiã dienã. Jézus buvo palaidotas kape (Apd 2:32); jis pranaøovo, kad po savo mirties ant kryýiaus turés iøbúti "tris dienas ir tris naktis ýemés