Tarkistus perustuu molemmissa tapauksissa siihen, että ilmoituksessa annetut nimi, syntymäaika ja kotikunta vastaavat väestörekisterin tietoja. Jos on otaksuttavissa, että nämä tiedot sisältäviä vääriä ilmoituksia tehtäisiin enemmän verkossa kuin paperilla ja siksi siihen vaaditaan vahvempia varmennusmekanismeja, tämä näkemys tulee perustella. Samassa yhteydessä on myös syytä käsitellä eriävässä mielipiteessä esitettyä kysymystä siitä, onko tosiaankin perusteltua yhdistää yksityinen liiketoiminta perustuslaissa taattuihin kansalaisten osallistumismahdollisuuksiin. Periaatteelliselta kannalta asiaa lähestyttäessä voitaisiin kysyä, oltaisiinko tulevaisuudessa valmiita ostamaan vaikkapa äänestyspalveluja teleoperaattoreilta ja jos oltaisiin, niin miksi, millä perusteilla ja millaisin ehdoin?

EU:ssa vahvan tunnistautumisen käyttöä ei edellytetä. Meillä ei ole sellaista tietoa, jonka mukaan riski väärinkäytöksiin olisi Suomessa erityisen suuri tai että se olisi verkkoilmoituksissa ylipäätään merkittävästi suurempi kuin paperi-ilmoituksissa. Mielestämme kansalaisten osallistumismahdollisuudet tulee voida mahdollisuuksien mukaan toteuttaa ilman riippuvaisuutta markkinatoimijoista ja niiden hinnoittelemista palveluista. Erityisiä syitä siihen ei tässä tapauksessa näyttäisi olevan.

- 3. Aloiteoikeuden mahdollisen väärinkäytön käsittely jatkossa tarpeen

Mietintö ei juuri käsittele aloiteoikeuden mahdollista väärinkäyttöä. Käsiteltävänä olevan perustuslakiesityksen (HE 60/2010 vp) mukaan aloitteen yhdenmukaisuus perustuslain, ihmisoikeuksien ja muiden Suomen kansainvälisten velvoitteiden kanssa jäisi perustuslakivaliokunnalle lakiehdotuksen käsittelyn yhteyteen. Silloinkin, jos kyseessä on selvästi niiden vastainen, aiheeton tai peräti haitantekotarkoituksessa tehty aloite, sen toteaminen jäisi näin varsin myöhäiseksi, mikä mahdollistaa laajan kampanjoinnin ja tuki-ilmoitusten keräämisen poliittisesti hyvinkin kyseenalaisten tarkoitusperien eteen. Rajoittavana tekijänä toimii ainoastaan se, täyttyykö mahdollisesti jokin rikoslaissa tai muussa laissa säädetty rikoksen tunnusmerkistö.

Tässä suhteessa oikeusministeriön verkkopalvelua käyttävät aloitteet ovat eri asemassa kuin muita palvelimia käyttävät, koska oikeusministeriö arvioi niiden mahdollisen rikollisen luonteen ennen kuin hyväksyy sen sivuilleen tuki-ilmoitusten keräystä varten. Muiden aloitteiden osalta kontrolli on jäämässä yksittäisten palveluntarjoajien sekä kansalaisten tekemien rikosilmoitusten varaan. On kuitenkin muistettava, että aloite voi olla perusoikeuksien (tai jonkin perusoikeuden) vastainen olematta suoranaisesti rikollinen. Niin hyvää kuin sananvapauden maksimaalinen toteutuminen onkin, olisi hyvä pohtia myös onko se niin ensijainen, etteikö aloitteiden sisältöä voitaisi tarvittaessa jotenkin arvioida muihin perusoikeuksiin nähden jo ennen, kuin kampanjointi on päättynyt ja asia etenee normaaliin tapaan lakialoitteena perustuslakivaliokuntaan.

- 4. Lakiehdotuksessa ristiriita koskien menettelyä tuen ilmoittamiseksi

Lakiehdotuksen 13 §:n mukaan taloudelliseksi tueksi luetaan suoritukset, jotka on saatu aikaisintaan kaksi kuukautta ennen kannatusilmoitusten keräyksen alkamista. Lakiehdotuksen 14 §, joka koskee menettelyä tuen ilmoittamiseksi, näyttäisi sisältävän teknisen virheen. Esimerkki selventää: Aloitteelle saadaan rahallista tukea 15. kesäkuuta. Kannatusilmoitusten keräys aloitetaan 5. elokuuta. 14 §:n mukaan 'Tuki on ilmoitettava tietoverkossa siten, että tiedot ovat yleisön nähtävissä viimeistään tuen vastaanottamista seuraavan kalenterikuukauden päättyessä [= 31. heinäkuuta ] , kuitenkin aikaisintaan kannatusilmoitusten keräyksen alkaessa [= 5.elokuuta ] . ' (lihavoinnit ja kursivoidut tekstit lisätty). Nämä vaatimukset ovat keskenään ristiriitaiset. Silloinkin, kun ajallista ristiriitaa sovellettaessa ei ole (esim. tuki saatu 15. heinäkuuta), pykälän sanamuoto vaatii tuen ilmoittamista niin, että tiedot ovat yleisön nähtävissä aikaisintaan kannatusilmoitusten keräyksen alkaessa (5.elokuuta), t.s. tuen julkistaminen tätä aiemmin on kielletty.

Perustelujen mukaan tarkoituksena on kuitenkin, että ilmoitusvelvollisuus alkaisi aikaisintaan keräyksen alkaessa eli että tukea ei tarvitsisi julkistaa tuota aiemmin. Velvollisuus voisi alkaa myös myöhemmin (tuen vastaanottamista seuraavan kalenterikuukauden päättyessä). Toisaalta