ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

fremsætte fortolkninger af hvad de kan have ment med disse ytringer. Analysen vil således rumme både de fortolkninger beboere og socialarbejdere selv giver, i forbindelse med Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde, men også de fortolkninger jeg som forsker har af beboere og socialarbejderes fortolkninger (Kvale 1997: 199). Denne fortolkning af noget allerede fortolket, er det der inden for den hermeneutisk tradition kaldes for dobbelt hermeneutik. Foruden denne dobbelte hermeneutik, er der i nærværende tale om det der kan kaldes for tre - dobbelt hermeneutik, idet mine fortolkninger af beboeres og socialarbejderes fortolkninger, igen ligger til grund for en kritisk fortolkning af den gældende ghettopolitik, som spiller ind på både beboere og socialarbejdere samt mig som forsker (Thagaard 2004: 42).

### Teoretisk tolkning

Dertil kommer at mine fortolkninger i analysen, dels vil være tolkninger på grundlag af teori. I en hermeneutisk undersøgelse er teori et vigtigt element. Her handler det om at benytte sig af relevant teori der kan medvirke til, at fremdrage viden om det gældende fænomen eller den gældende problematik (Jørgensen 2008: 239). Indenfor den hermeneutiske tradition er fortolkning ontologiseret og mennesket vil altid forholde sig fortolkende til sin omverden. Når jeg i dette speciale gør brug af teorier som fortolkningsramme gøres fortolkningen imidlertid eksplicit og den teoretiske ramme fungerer således i analysen som et konkret analyseredskab, i min bestræbelse på at besvare problemformuleringen. Som Steiner Kvale (1997) påpeger, har man som forsker et perspektiv på hvad der undersøges, og fortolker interviewene ud fra dette perspektiv. Med dette teoretiske perspektiv går jeg som fortolker ud over det der siges direkte, med henblik på at udarbejde betydningsstrukturer, der ikke umiddelbart fremtræder i det empiriske, og gennem teoretisk holdning rekontekstualiseres det sagte i en specifik begrebskontekst (Kvale 1997: 199). I analysen gøres der således brug af en teoretisk ramme til fortolkning og forståelse af de problematikker og fænomener der er grundlaget i denne analyse.
41	Պլատմասե շշերի աղբաման	ք . Բերդ	79	Բավ	Համայնքային օգտագործման
42	Տրակտոր << Բելառուս >> 82-1	ք . Բերդ	1	Լավ	Համայնքային օգտագործման
43	Փխրեցուցիչ Լ - 131-7	ք . Բերդ	1	Լավ	Համայնքային օգտագործման
44	Ճշգրիտ ցանքի սերմնացան ԱՊՉ - 615	ք . Բերդ	1	Լավ	Համայնքային օգտագործման
45	Ագրոմաշ 90 ՏԳ 1040 Ատրակտոր	ք . Բերդ	1	Լավ	Համայնքային օգտագործման
46	Խոտհնձիչ CEL-MAKPOM 195 տրակ . Կց	ք . Բերդ	1	լավ	Համայնքային օգտագործման

## 4. Համայնքի ՏԱՊ - ի ֆինանսավորման պլանը

##### Աղյուսակ 7. ՏԱՊ - ի ֆինանսավորման պլանը՝ ըստ համայնքի ղեկավարի լիազորությունների ոլորտների

Հ / հ	Ծրագրի անվանումը	Ծրագրի արժեքը ( հազ . դրամ )	Ծրագրի ֆինանսավորման աղբյուրները
Համայնքի Համայնքի	Պետական Պետական	Դոնոր Դոնոր	Համայնք ՄՀ - ՔՀ - Համայնք ՄՀ - ՔՀ -	Այլ Այլ
Ոլորտ 1. Ընդհանուր
1.	Համայնքի աշխատակազմի պահպանում	188100.0	188100.0
2.	Ընդհանուր բնույթի համայնքային այլ ծառայությունների մատուցում	3270.0	3270.0
3.	Համայնքի սեփականություն հանդիսացող գույքի կառավարում և տեղեկատվական ծառայությունների մատուցում	1500.0	1500.0
4.	Տրանսպորտային և վարչական սարքավորումների ձեռք բերում	15091.0	15091.0
Ընդամենը	207961.0	207961.0
Ոլորտ 2. Քաղաքաշինություն և կոմունալ տնտեսություն
1.	Համայնքում լուսավորության ցանցի սպասարկում	37000.0	37000.0
2.	Համայնքում ջրամատակարարման համակարգի պահպանում	5343.0	5343.0
3.	Կապիտալ աշխատանքների իրականացում	47270.0	20270.0	27000.0
Lacerta monticola	Rhinolophus hipposideros
Lacerta schreiberi

### Costa da Morte

## Código ZEC

ES1110005

## Rexión

Atlántica.

## Data declaración LIC

29 de decembro de 2004. Decisión da Comisión do 7 de decembro de 2004 , pola que se aproba a lista de lugares de importancia comunitaria da rexión bioxeográfica atlántica.

## Data declaración ZEC

31 de marzo de 2014. Decreto 37/2014 , do 27 de marzo de 2004, polo que se declaran zonas especiais de conservación os lugares de importancia comunitaria de Galicia.

## Instrumentos de planificación

Plan director da Rede Natura 2000. Decreto 37/2014 .

## Concellos

Arteixo, A Laracha, Carballo, Malpica de Bergantiños, Ponteceso, Cabana de Bergantiños, Laxe, Vimianzo, Camariñas, Muxía, Cee e Fisterra.

## Superficie

- 11.809 ha.

## Situación

Ao noroeste da provincia da Coruña. Franxa costeira que abarca a maior parte das comarcas de Bergantiños, Terra de Soneira e Fisterra, así como unha pequena sección da Coruña, entre os termos municipais de Arteixo e Fisterra. Localidades de referencia: Caión, Malpica, Corme, Ponteceso, Laxe, Camelle, Camariñas, Muxía, Lires, Fisterra.

## Outras figuras de protección

- • de Especial Protección dos Valores Naturais.' Costa da Morte', de 11.809 ha e 'Costa da Morte (Norte)' de 7.962 ha. • de Especial Protección dos Valores Naturais.' Costa da Morte', de 11.809 ha e 'Costa da Morte (Norte)' de 7.962 ha.
- • de Especial Protección para as Aves ZEPA ES0000176 "Costa da Morte (Norte)", 7.962 ha. • de Especial Protección para as Aves ZEPA ES0000176 "Costa da Morte (Norte)", 7.962 ha.

A área se correspondese parcialmente coa IBA 004 Costa da Morte (Norte), incluida no inventario de SEO/BirdLife (1998).

## Tipos de hábitats do Anexo I da Directiva 92/43/CEE

Código	Denominación
1110	Bancos de area cubertos permanentemente por auga mariña, pouco profunda
1130	Esteiros
1140	Chairas lamacentas ou areentas que non están cubertos de auga na baixamar
1150	ß	Lagoas costeiras
1160	Grandes calas e baías pouco profundas
### MONTH - (December)

S.NO	CHAPTER	METHODOLOGY	LEARNING OUTCOMES
1.	L-7 Open office.org- Impress	1. Lecture Method 2. In practical class the students will be taught to create and insert slides in Impress	Students will be able create Presentations.

### MONTH - (January)

S.NO	CHAPTER	METHODOLOGY	LEARNING OUTCOMES
1.	L-8 Safe use of Computers.	1. Lecture Method 2. Showing videos and presentation	Students will be able to know the importance of safeguarding their files on computers.

### MONTH - (February) Practical Exam will be conducted
- аз хизматрасониҳои мақоми (ташкилоти) дахлдор оид ба арзёбии андозаи зарари ба молу мулки ҷабрдидагон расондашуда истифода барад. 2. Суғуртакунанда уҳдадор аст: - ҳангоми бастани шартномаи суғуртаи ҳатмии ҷавобгарии гражданию ҳуқуқии соҳибони воситаҳои нақлиёт суғурташавандаро бо шарту талаботи шартномаи зикргардида шинос намуда, ҳуқуқу уҳдадориҳои ӯро, ки аз ин шартнома бармеоянд, фаҳмонад; - баъд аз бастани шартномаи суғуртаи ҳатмии ҷавобгарии гражданию ҳуқуқии соҳибони воситаҳои нақлиёт ва пардохти мукофоти суғуртавӣ полиси суғуртавиро диҳад; - ҳангомиазтарафисуғурташавандапешниҳодшуданиаризаонросари вақт баррасӣ карда, дар давоми панҷ рӯзи корӣ ҷавоби хаттӣ диҳад; - ҳангоми аз тарафи суғурташаванда барои пардохти суғуртавӣ пурра пешниҳод нагардидани ҳуҷҷатҳои зарурӣ дар давоми на зиёда аз як рӯзи корӣ аз рӯзи воридшавии ҳуҷҷатҳои мазкур ба шахси муроҷиаткунанда бо нишон додани рӯйхати пурраи ҳуҷҷатҳо хабар диҳад; - ҳангоми рух додани ҳодисаи суғуртавӣ пардохти суғуртавиро бо тартиб ва муҳлатҳое, ки Қонуни мазкур муқаррар намудааст, амалӣ намояд; - хароҷоти суғурташавандаро, ки бо мақсадипешгирӣ ва ё кам кардани ҳаҷми зарар ҳангоми рух додани ҳодисаи суғуртавӣ ба вуқӯъ омадааст, ҷуброн намояд; - аз суғурташаванда барои гирифтани маблағи пардохти суғуртавӣ, ба истиснои ҳуҷҷатҳои дар Қонуни мазкур муқарраргардида, ҳуҷҷатҳои иловагиро талаб накунад; - ҳисоботи молиявии мутамарказонидаи худ ва ҳисоботи аудитории мустақилро ҳар сол дар на кам аз ду нашрияи даврӣ, ки дар ҳудуди Ҷумҳурии Тоҷикистон паҳн мешаванд ва ё дар сомонаи худ бо забони давлатӣ нашр намояд; - расмиётисанҷишидахлдорисуғурташавандаёмолик - бенефитсиарро аз рӯи шартномаи суғурта тибқи талаботи Қонуни Ҷумҳурии Тоҷикистон «Дар бораи фаъолияти суғуртавӣ» анҷом диҳад; - ҳуҷҷатҳо ва маълумоти заруриро на кам аз панҷ сол пас аз анҷом ёфтани муносибатҳои корӣ ва баста шудани суратҳисоб нигоҳ дорад.

## Моддаи 11. Ҳуқуқҳои ҷабрдида

1. Ҷабрдида ҳуқуқ дорад:
Obrátili sme sa so žiadosťou o poskytnutie informácií aj na jednotlivé úrady práce, ako aj Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, ako sa u nich uplatňoval sociálny aspekt pri obstarávaní upratovacích služieb. Podľa poskytnutých údajov upratovacie služby na väčšine z úradov práce zabezpečujú spoločnosti PRIMA INVEST, ATALIAN SK, BB Komes - Export - Import, IPS Cleaning, Sehos Plus. Úrady sú s výkonom spoločností vo väčšine prípadov spokojné, avšak nájdu sa aj prípady nespokojnosti. Napríklad Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Nových Zámkoch priznáva, že kvalita poskytovaných upratovacích služieb nezodpovedá požiadavkám úradu, nie sú práce vykonávané podľ a zmluvy, nie je dostato č ný po č et personálu a z týchto dôvodov nie sú spokojní s vykonávaním upratovacích služieb. Podobne Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Kežmarku priznáva, že sú veľké nedostatky v upratovaní. Zlyháva ľudský faktor - nedôslednosť upratovania a čas vykonávania upratovania. Po upozornení na nespokojnosť s upratovaním nastáva výmena upratovačiek. Ďalšie úrady nespokojné s vykonávaním upratovacej činnosti sú v Bardejove a v Novom 5 meste nad Váhom. Verejné obstarávanie pre Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny na zabezpečenie upratovacích služieb zabezpečovalo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR a v podkladoch zákazky podmienka zamestnania dlhodobo nezamestnaných, resp. znevýhodnených osôb nebola uvedená, uvádza sa v stanovisku z Veľkého Krtíša, kde 6 zabezpečuje upratovanie firma PRIMA INVEST spol. s r. o. V podobnom znení sme obdržali 7 odpoveď aj z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny. Avšak v prípade uzatvorenia zmluvy 8 so spoločnosťou PRIMA INVEST spol. s r. o. v Žiline, ako aj so spoločnosťou ATALIAN SK 9 s. r. o. v Prešove je súčasťou zmluvy aj ustanovenie 7.10 - špecifická povinnosť poskytovateľa, kde sa poskytovateľ služby zaväzuje zamestnať min. 2 % z celkového počtu zamestnancov, ktorí sa budú podieľať na poskytovaní služieb, z radov nezamestnaných, ktorí sú registrovaní na príslušných úradoch v evidencii uchádzačov o zamestnanie. Nesplnenie tejto povinnosti sa bude považovať za porušenie zmluvných povinností poskytovateľom. Z poskytnutých informácií je teda možné predpokladať, že podmienka bola stanovená všeobecne pre všetkých nezamestnaných a netýkala sa len dlhodobo nezamestnaných alebo inak znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie.
búnaðargjalds verði háttað? Einnig hvort tryggt verði að ef greitt verði út á ræktun leiði það ekki til hækkunar á leiguverði. Hvort hægt verði að láta verðtolla fylgja verðlag,i en þeir hafa ekki hækkað á þessari öld. Hann lýsti áhyggjum varðandi það að MAST sjái um eftirlit með landbúnaði og einnig um greiðslur á stuðningi til bænda. Landbúnaðarráðherra Sigurður Ingi Sigurður Ingi svaraði fram komnum spurningum. Taldi mikilvægt að við búvörusamninga verði gerður rammasamingur, þar sem allir aðilar komi saman að samingi. Varðandi tollavernd, það er verið að skoða hvort þurfi að breyta einhverju í þeim grunni. Greiðslur út á land. Talað um að greiða fyrir landnotkun en ekki fyrir að eiga land. Nautakjöt nánast ekkert styrkt á íslandi. Ef greitt verður út á land fær nautakjötsframleiðslan hluta af því. Mikil tækifæri þar með betri fóðrun. Sala á dilkakjöti og nautakjöti nálgast að magni. Upprunamerking og notkun íslenska fánans og leyfi til þess að nota hann til upprunumerkingar. Þarf að fylgjast betur með að þessi merking sé ekki misnotuð. Búnaðargjald ólöglegt í núverandi mynd. Ekki komnar neinar hugmyndir um hvernig það verður lagt fram. Verja þarf gott landbúnaðarland svo það verði ekki nýtt t.d. fyrir sumarhúsabyggð. Unga fólkinu fækka út á landi sem er áhyggjuefni. Besta leiðin til að spyrna við fótum þar sé að jafna verð á dreifingu rafmagns og tryggja góð fjarskipti. Hugsað um að samingurinn verði til 10-15 ára og að þak verði á fjárfestingu erlendra aðila í landbúnaði. Ráðherra tók undir að skipa þurfi í verðlagsnefnd en samkvæmt útreikningum er hækkunarþörf á mjólk undir 1%, þannig að þó nefndin taki til starfa verði ekki mikil breyting á mjólkurverði til bænda. Ráðherra var þökkuð koman á fundinn svo og hans aðstoðarmanni Benedikt Sigurðssyni. Einnig Eiríki Blöndal framkvædastjóra BÍ, en þetta er hans síðasti vinnudagur í því embætti þar sem hann lætur af störfum nú um mánaðamótin. Þá svaraði Sindri því sem að honum hafði verið beint. Varðandi málflutning Vilhjálms Bjarnasonar og svör til varnar landbúnaði, þá er oft talið betra að þegja en svara öllum sem tala gegn landbúnaði eins og Þórólfi hagfræðiprófessor. Bændasamtökin telja mikilvægt að matvörur séu upprunamerktar á réttan hátt og þar komi fram ef hráefnið er ekki íslenskt.

- 5. Afhending viðurkenninga. Hvatningarverðlaun, nautgriparæktarverðlaun, sauðfjárræktarverðlaun.

## Sigurgeir fékk orðið og gerði grein fyrir ákvörðun stjórnar og flutti rökstuðning fyrir Hvatningarverðlaunum BSE fyrir árið 2014 .

Eitt aðal áhyggjuefni íslenskrar kjötframleiðslu er markaðssetningin. Á seinustu árum, hefur streymt inn kjöt frá öðrum löndum, sem ekki er alltaf með áberandi letri um hvar varan er framleidd. Við þannig aðstæður er virkilega gott að hafa veitingastað sem hægt er að treysta á að selur alltaf íslenskt kjöt. Lambalærið er alltaf aðalréttur og eitt af því sem athygli vekur er að vel hefur gengið að fá
CONCURSO DE PROYECTOS SOCIALES DE CÁRITAS PARROQUIALES	2
FORMULARIOPARALA PRESENTACIÓN DE PROYECTOS
IDENTIFICACIÓN DE LA PARROQUIA
NOMBRE
DIRECCIÓN	LOCALIDAD
TELÉFONO	Celular:	CORREO ELECTRÓNICO
PERSONA QUE ACTUARÁCOMOREPRESENTANTE Y RESPONSIBLE. (nombre, apellidos, D.N.I. y cargo en la Entidad Solicitante)	DIRECCIÓN: CELULAR: CORREO ELECTRONICO: TELEFONO CONVENSIONAL:
ENTIDADES PRIVADAS Y PÚBLICAS QUE APOYAN EL DESARROLLO DEL PROYECTO
IDENTIFICACIÓN DEL PROYECTO
TÍTULO
LOCALIZACIÓN región, localidad … ) LOCALIZACIÓN región, localidad … )
BREVE DESCRIPCIÓN DEL PROYECTO:

DESCRIPCIÓN DE LAS OPORTUNIDADESDE MEJORA SOBRE LAS QUE SE PRETENDE ACTUAR:
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

benyttet mig af, er sonderende spørgsmål hvor jeg som interviewer forfølger interessante svar, samt reaktionsrettede spørgsmål der giver informanten mulighed for, at fortælle hvordan han/hun reagerede i en bestemt situation. Selvom den interviewform jeg har anvendt bærer præg af en temaorienteret tilgang, har jeg også benyttet mig af mere direkte spørgsmål hvor det har været relevant. For at sikre mig at jeg har forstået informanten korrekt har jeg under tiden benyttet mig af det som Kvale betegner som validerende spørgsmål hvor jeg tjekker efter om jeg har forstået informantens forståelse (Kvale 1997: 137-139). Ved at anvende disse forskellige spørgsmålstyper kan jeg opnå dybe og omfattende beskrivelser af beboere og socialarbejderes meningsunivers, indenfor de temaer, jeg har opstillet som rammen for interviewene.

## Behandling af empiri

I det ovenstående har jeg redegjort for de metoder jeg anvender i dette speciale til produktion af empiri. Dette afsnit omhandler min behandling af empirien, hvorledes jeg har omsat beboere og socialarbejderes mundtlige ytringer i interviewene til tekst.

### Delvis transskribering

Jeg har ved interviewene anvendt diktafon til registrering af samtalerne. Den producerede empiri fra de forskellige interviews skal klargøres, for at etablere grundlaget for analysen, og jeg har i denne sammenhæng foretaget delvis transskription af interviewene. De interviews jeg har foretaget i forbindelse med nærværende speciale, og den forståelse og mening der her er opstået i mit møde med henholdsvis beboere og socialarbejdere i Trigeparken, er et udtryk for en horisontsammensmeltning, hvor mening hverken suverænt er tillagt mig som fortolker, eller beboere og socialarbejdere. Som forsker kan jeg således ikke fortolke beboeres og socialarbejderes menings- og betydningsammenhænge udelukkende på deres egne præmisser, da jeg som forsker, fortolker ud fra min egen forståelseshorisont. De forskellige interviews jeg har foretaget, og den mening og forståelse der opstået heri, er således som empiri noget der er produceret mellem mig som forsker og de interviewede. Dertil kommer, at jeg som fortolker, ikke kan omsætte tale til tekst
#### MONTH : JULY

S.NO	CHAPTER	METHODOLOGY	LEARNING OUTCOMES
3. 4..	Multiples and factors contd Fractional numbers	Factors are the number which divide the given number leaving no remainders. prime numbers and finding H.C.F by listing factors Comparison of fraction by cross multiplication. Addition subtraction by finding L.C.M of denominator multiplication and division of fractions	Students will be able to find factors of a given number and by seeing the factors could differentiate between prime and composite numbers Studently could easily perform operations on fractional numbers

#### MONTH : AUGUST

S.NO	CHAPTER	METHODOLOGY	LEARNING OUTCOMES
5. 6.	Decimals Addition and subtraction of decimals	Linking decimals with fractions. Changing decimals into fractions and vice- versa. Reading out decimals and writing number names and place values of decimal numbers Arranging decimal numbers to perform addition and subtraction	Students will be able to change decimals into fractions and vice- versa .Could write number names and place values and arranging them into ascending and descending orders Students will be able to add and subtract decimals

#### MONTH : SEPTEMBER

S NO	CHAPTER	METHODOLOGY	LEARNING OUTCOMES
7.	Multiplication and division of decimals	Arranging decimals and performing multiplication and putting decimals in the answer. Performing division when divisor is a decimal or non decimal number and changing fractions into decimals by division and performing word problems on multiplication and division	Students will be able to multiply and divide decimals correctly
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

som værende parallelsamfund med en høj grad af kriminalitet og hvor det er utrygt at færdes.

## Problemfelt

Som det ses i ovenstående, er ghettoisering et til stadighed aktuelt emne i det danske samfund. Problematikkerne omkring landets udsatte boligområder, er et emne som fylder i den politiske debat og der er udarbejdet lange ghettoudspil med forskellige forståelser af, hvad der konstituerer et ghettoområde, samt forskellige løsningsforslag til hvorledes problemerne i disse boligområder kan afhjælpes på bedst mulig vis. Også i medierne er Trigeparkens nye status som ghetto en omdiskuteret nyhed, hvor Trigeparkens placering på Social- og Integrationsministeriets ghettoliste får megen omtale. Samtidig er en placering på ghettolisten, tydeligvis noget der berører beboere og socialarbejdere i et boligområde som Trigeparken, hvor stærke reaktioner kommer til udtryk i forbindelse med Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde. Ghettoisering som emne er således særdeles aktuel og til stadighed en spændende genstand for nærmere undersøgelse og analyse. Også i den eksisterende litteratur er ghettoområder som emne omdiskuteret. Problematikkerne omkring ghettoområder er mange og komplekse, hvilket afspejles i den litteratur og forskning der eksisterer på området. Forskning og undersøgelser omkring ghettoområder og de problemer der findes i disse boligområder, rummer forskellige perspektiver og fokus, men kan groft opdeles i to. Den ene del af den eksisterende forskning om ghettoområder, tager udgangspunkt i de sociale problemer der eksisterer i ghettoområder, hvordan disse kan forstås og afhjælpes. Således kan man i den eksisterende litteratur finde forskning hvis fokus er på beboeres marginalisering og perifer tilknytning til arbejdsmarkedet som et problem i udsatte boligområder (Andersen 2008: 11). Ligeledes kan man finde eksempler på forskning der ser nærmere på koncentrationen af etniske minoriteter i udsatte boligområder, og hvordan nærmiljøet i udsatte boligområder kan påvirke børn og unges holdninger, handlinger og muligheder i samfundet og dermed forstærke eller formindske betydningen af forældrebaggrunden og den sociale arv (Social Forskning, temanummer, december 1999.
ANALISIS SOALAN KARANGAN BAHAN RANGSANGAN JUN 2010 - NOV. 2019
TAHUN	TEMA
2010(J)	Punca pencemaran udara
2010(N)	Grafik penjagaan kesihatan - Cara-cara menjalani kehidupan yang sihat
2011(J)	Kepentingan pengangkutan awam
2011(N)	Faedah belajar secara berkumpulan
2012(J)	Faedah menggunakan perpustakaan
2012(N)	Aktiviti sambutan Hari Kebangsaan di sekolah
2013(J)	Langkah-langkah menjaga keselamatan di jalan raya
2013(N)	Kepentingan memelihara dan memulihara bangunan-bangunan bersejarah di negara kita
2014(J)	Langkah-langkah menjaga keselamatan kanak-kanak
2014(N)	Faedah menyertai sukan lasak kepada seseorang.
2015(J)	Langkah-langkah untuk menjimatkan perbelanjaan.
2015(N)	Tujuan mengadakan sambutan Hari Guru di peringkat sekolah
2016(J)	Kepentingan memelihara hutan
2016(N)	Ciri-ciri sekolah selamat
2017(J)	Kepentingan pasar tani
2017(N)	Peranan Unit Bimbingan dan Kaunseling di sekolah
2018(J)	Punca-punca keracunan makanan
2018(N)	Langkah-langkah untuk menggalakkan orang ramai supaya menggunakan pengangkutan awam.
2019(J)	Faedah-faedah inovasi dalam kehidupan
2019(N)	Kebaikan-kebaikan Pusat Sumber Sekolah

1103 / 1 SULIT
På spørgsmålet o m hvordan 'låst fast' svarer Janne eksplicit 'Jamen at man, det føles som om , man bliver hevet længere og længere ind i systemet hvis man kan kalde det sådan' '..og noget af det ved jeg jo godt at jeg skal kæmpe for, at få en lærerplads og sådan noget, men på en måde så mangler man, også bare at der er nogen der sidder og giver en gode ideer til, hvor man nu kan søge henne, når man nu har søgt næsten alle virksomheder i Aalborg' (ibid:4). På spørgsmålet om hvilke elevpladser hun søger er det primært indenfor én branche 'Jeg søger som teknisk designer elev og det der hed, i gamle dage, hed det teknisk assistent og det er det jeg primært søger' (ibid:3) I forståelsen af at være 'låst fast' beskriver Janne ligeledes dette som værende '..man kan heller ikke købe noget selv når man er på kontanthjælp, vi ville gerne have en bil nr. 2, men det kan vi ikke pga. at jeg er på kontanthjælp, så altså, sådan nogen ting, det påvirker os meget, også privat, og den der frustration over at man ikke kan få noget job og man skal til det ene møde efter det andet. '

##### Samlede plots for hver delberetning

I forhold til hendes barndom og folkeskoleforløb bliver plottet, at Janne har været mere 'skrøbelig' og 'stille' end andre og derved anderledes. Efterskolen bliver et vendepunkt, hvor Janne bliver mere som andre teenagere. Hun vægter i forhold til sin ungdom, at det ikke er godt, når noget er 'forvirrende' for hende og at hun ofte har en oplevelse af netop dette. Samlet set synes plottet i hendes ungdom at være, at hun søger efter det 'rette' i forhold til hende, da mange af hendes fravalg begrundes med 'det var heller ikke lige mig'. Plottet i Jannes fortælling om sin aktuelle situation, synes at være, at det giver mening for hende, at når hun endelig har fundet den retning, som er den helt rigtige for hende nemlig en elevplads som teknisk designer, er det naturligt og selvfølgeligt, at det er det, hun skal selvom. Hun føler sig 'lyttet til' og bekræftet i valg af uddannelse, selvom det er vanskeligt at finde en elevplads indenfor dette specifikke område og føler sig dermed 'låst fast' i systemet.

##### Analyse af Jannes oplevelser

I Jannes fortælling er det gennemgående træk, at hun særligt i beskrivelsen af dagplejen og folkeskolen betragter sig selv som en stille pige, der havde vanskeligt ved at begå sig, hvorfor hun betragter sig selv som anderledes. Et argument kunne, ud fra Bourdieus optik være, at hun havde svært ved at leve op til betingelserne på feltet særligt i forhold til de sociale relationer, men på trods af dette klarer hun skolen ok og siger om folkeskolen, at hun ' trives faktisk sådan rimeligt godt' men samtidigt at 'folkeskolen var ikke så god for mig'. (ibid:1), hun synes således at have en ambivalent oplevelse af disse år. Efterskole tiden opleves derimod som et vendepunkt, hvor hun udvikler sig såvel personligt samt fagligt. Dette kan ses som et udtryk