ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
### VU TSPMI Europos studijų magistro programos I kurso studentai

VU TSPMI direktoriui

# P R A Š Y MAS

Dėl prof. dr. (HP) V. Radžvilo dėstomo dalyko 'Europos idėja: tapatumai ir reprezentacijos" keitimo iš privalomojo į pasirenkamąjį

#### 2017-05-15 Vilnius

Prašome, kad prof. dr. (HP) V. Radžvilo dėstomas dalykas 'Europos idėja: tapatumai ir reprezentacijos" būtų pakeistas iš privalomojo į pasirenkamąjį dėl žemiau išvardintų priežasčių:

- 1) Didžioji dalis paskaitų metu aptariamų temų yra menkai arba visai nesusijusios su Europos studijomis (pasakojama filosofijos istorija, o Europos idėjos tematika yra "pritempiama");
- 2) Dalyko programoje įvardintos temos yra labai plačios, paliekančios didelę laisvę dėstytojui pasirinkti potemes, literatūrą ir autorius pagal asmenines preferencijas;
- 2) Dalyko programoje įvardintos temos yra labai plačios, paliekančios didelę laisvę dėstytojui pasirinkti potemes, literatūrą ir autorius pagal asmenines preferencijas;
- 3) Dėstytojo euroskeptiškos pažiūros iškreipia supratimą apie Europos Sąjungą, taip menkinant visos Europos studijų disciplinos prasmę (ES nuolat lyginama su SSRS; teigiama, kad ES jau žlugo ir pan.);
- 4) Dėstytojo išsakomas subjektyvus požiūris į Europos Sąjungą neleidžia susipažinti su esamu platesniu akademiniu diskursu, o tai neatitinka programoje numatyto pagrindinio dalyko tikslo.

Dėl šių priežasčių manome, kad prof. V. Radžvilo dėstomas dalykas 'Europos idėja: tapatumai ir reprezentacijos" negali būti privalomosios Europos studijų magistro programos dalis ir turėtų būti pakeistas į pasirenkamąjį.

## Iev. Galk. Žil . Dam. Paul. Skir. Žuk . J.Alber. Just. Raž. Taut. Pip. Iev. Mikl. Mon. Gli.
- G.K.

### LEARNING OBJECTIVES The main objectives are:-

- 1. To increase general awareness on current affairs
- 2. To develop knowledge and generate curiousity
- 3. To stimulate child's observation skills
- 4. To develop problem solving skills
- 5. To inculcate newspaper reading

April	Language and Literature Pages 1-7
May	Language and Literature Pages 8-11
July	Environment around us Pages 14-18
August	Environment around us Pages 19 to 23 Discussion on Current Topics and Current Affairs
September	Revision of term 1
October	World Around Us Pages 26 -35 Discussion on Currrent Topics and News
November	Art and Culture Pages 37-44 Discussion on Currrent Topics and News
December	Math magic Pages 46 -55
January	Sports and Games Pages 57-62 Discussion on Currrent Topics and News
February	Revision for Final Exam Discussion on Currrent Topics and News
Deddf Prio das (Cyplau o'r un rhyw) 2013:

Y Goblygiadau Cydraddoldeb a Hawliau Dynol i Sefydliadau Crefyddol

athrawiaeth grefyddol fel amddiffyniad i ymddygiad gwahaniaethol dan yr amgylchiadau hyn. Yn gyffredinol, dylid ystyried gweithredoedd neu ymddygiad caplan mewn sefyllfaoedd grefyddol a sefyllfaoedd nad ydynt yn grefyddol ar wahâ n. Ni ddylai'r hyn mae ef/hi yn ei ddweud am briodas c yplau o'r un rhyw mewn pregeth grefyddol mewn eglwys fod yn sylfaen ar gyfer cael ei anfanteisio neu ar gyfer dioddef niwed yn y gweithle nad yw'n grefyddol. Gallai hyn olygu gwahaniaethu anghyfreithlon yn erbyn y caplan ar sail crefydd neu gred. Ystyrir sefyllfa caplaniaid hefyd yn y cyfarwyddyd ar y gweithle a chyflenwi gwasanaethau.

### Newidiadau i gyfraith cydraddoldeb

Mae Deddf Cydraddoldeb 2010 (y Ddeddf Cydraddoldeb) yn cynnwys dyletswyddau i beidio â gwahaniaethu'n anghyfreithlon yn erbyn, ag aflonyddu'n anghyfreithlon, unigolion ar sail nodweddion gwarc hodedig, sy'n cynnwys priodas a phartneriaeth sifil, crefydd neu gred, ailbennu rhywedd a chyfeiriadedd rhywiol. Hefyd mae'n gwahardd erlid unigolyn am gynnal gweithred warchodedig dan y Ddeddf Cydraddoldeb. Mewn cyd- destunau gwaith, gallai ymddygiad sy'n creu gwahaniaethu neu aflonyddu anghyfreithlon ar sail nodwedd warchodedig (fel crefydd neu gred, ailbennu rhywedd ac/neu gyfeiriadedd rhywiol) arwain at atebolrwydd dan gyfraith sifil a sancsiynau i'r cyflogwr a' r cyflogai fel ei gilydd y penderfynir eu bod wedi gweithredu'n anghyfreithlon. Fodd bynnag, mae cyfraith cydraddoldeb yn darparu llawer o eithriadau i alluogi sefydliadau crefyddol a'u swyddogion i weithredu yn ôl eu hathrawiaeth ac yn unol â chredau dwfn eu haelodau. Diwygiwyd Atodlen 3 i'r Ddeddf Cydraddoldeb gan y Ddeddf er mwyn atal sefydliadau crefyddol a'u swyddogion rhag gael eu herio'n llwyddiannus dan Ran 3 y Ddeddf Cydraddoldeb pan ydynt yn dewis peidio â phriodi cyplau o'r un rhyw. Hefyd diwygiwyd Rhan 5 y Ddeddf Cydraddoldeb er mwyn ei wneud yn glir, ar gyfer sefydliadau crefyddol a'u swyddogion sy'n gwrthod cymryd rhan mewn priodasau

Comisiwn Comisiwn Cydraddoldeb a Hawliau Dynol

Cyhoeddiad GD.13.103-3-W | Fe'i diweddarwyd ddiwethaf ar 24 Mawrth 2014
E-KÜLALISTUND - KOHTUME ÜHISES VIRTUAALSES KLASSIRUUMIS TUNNIKAVA

Tunni teema:	#310 Kuidas töötab Sõbralt Sõbrale?
Külalisõpetaja:	Sõbralt Sõbrale kauplusketi tegevjuht Kaspar Nummert
Õpilased:	7.-12. klass
Tunni õpieesmärk:	Õpilane teab, kuidas toimib sotsiaalne ettevõte nagu Sõbralt Sõbrale.
Seos RÕK-iga:	karjääripädevus
45 minutise tunni ülesehitus:	5 min 10 + 10 min 20 min ettevalmistus ülekanne + küsimused iseseisev vastused õppimine külalisõpetajaga
Tunni ettevalmistus õpetajatele ja õpilastele:	Vajalikud vahendid video vaatamiseks: arvuti, internetiühendus, kõlarid. ETTEVALMISTUS Laadige alla tunniks vajalik tööleht ning edastage õpilastele. Looge vajadusel tööde kokku kogumiseks Google Drive'i kaust
Tunni teema taust:	Soovime anda õpilastele karjäärivalikute langetamiseks võimalikult palju teadmisi Eesti karjääri turul olevatest ametitest ja ettevõtetest. E-õppekäik on rahastatud Euroopa Sotsiaalfondist.

Ülesanne video ajal, häälestus	HÄÄLESTUS 5 min Õpilased lahendavad esimese ülesande töölehel. Soovi korral võite vastuseid online klassiruumis jagada. ÜLESANNE VIDEO VAATAMISE AJAKS Paluge õpilastel üles märkida 2 küsimust, mis video vaatamise ajal tekkis ning esitada need Youtube'i vestluses. Palun lugeda all olevat juhendit, mis on ka õpilaste töölehel.
Otseülekande vaatamine ja küsimuste esitamine 20 min	KÜSIMUSTE ESITAMINE KÜLALISÕPETAJALE Youtube vestlusesse ootame koolidelt: ● küsimusi külalisõpetajale viisil: Kaari 12. klass, Kurtna Kool. Kuidas saada presidendiks? Kui õpilased jälgivad tundi oma seadmest, siis lepitakse õpilastega enne tundi kokku Youtube vestluses osalemise reeglid. Reeglite õpetamiseta õpilasi Youtube'i lasta ei tohi, sest õpilased hakkavad tundi segama. Kui vestlus muutub liialt segavaks, suletakse vestlus ja küsimusi esitada ei saa. Palun hoiatage oma õpilasi, et võib juhtuda, et kõigile küsimustele ei jõua otseülekandes vastata. Mida varem jõuate küsimused saata, seda suurema tõenäosusega jõuame vastata.
Iseseisev õppimine 20 min	Tööleht TÖÖLEHT E-ÕPPEKÄIGUKS On oluline, et amet, mille valid, Sulle meeldiks ja pakuks huvi. Kutsume Sind tutvuma võimalikult erinevate töövaldkondade ja ametitega, et saaksid kaaluda, mis Sind päriselt huvitab. Siin lehel saad iseenda jaoks kaardistada KAS SULLE SEE VALDKOND PAKUKS HUVI? ORGANISATSIOONI NIMI: TÖÖVALDKOND: AMETID, MILLEGA TUTVUSID:
#### uvedkommendes kendskab, misbruges eller i øvrigt behandles i strid med lov om behandling af personoplysninger og eventuel anden lovgivning, der regulerer behandlingen af personoplysninger. Leverandøren skal på anmodning fra Kunden give Kunden tilstrækkelige oplysninger og kontroladgang til, at denne kan verificere Leverandørens overholdelse af Kontraktens krav til sikkerhedsforanstaltninger. Leverandøren må kun overlade behandling af personoplysninger til underleverandører med Kundens forudgående skriftlige samtykke. Leverandøren må ikke overføre personoplysninger til lande uden for EU uden Kundens forudgående skriftlige samtykke, der dog ikke må nægtes uden saglig grund. Kravene til leverandørens behandling af personoplysninger og Parternes indbyrdes forhold i relation hertil er yderligere reguleret i bilag 12 (Databehandleraftale).

## Underleverandører

#### Leverandøren hæfter for sine underleverandørers ydelser på samme måde som for sine egne ydelser. Leverandøren skal etablere kontrakter, procedurer og arbejdsgange, der sikrer Kontraktens overholdelse ved Leverandørens brug af underleverandører, herunder Kontraktens regler om fortrolighed, adgang til audit, udlevering af data og oplysninger samt revisionserklæring til levering under Kontrakten.

#### Leverandøren må kun anvende væsentlige eller for branchen usædvanlige underleverandører med Kundens forudgående skriftlige godkendelse, der ikke kan nægtes uden saglig grund Anvender Leverandøren underleverandører, der leverer specifikke Services til Kunden, kan Kunden betinge brugen af sådanne underleverandører af, at Kunden har ret til at indtræde og overtage kontrakten med underleverandøren ved ophør af Kontrakten. De i Bilag 4g (Godkendte underleverandører) anførte underleverandører er godkendt af Kunden med angivelse af, hvilke underleverandøraftaler, Kunden har indtrædelsesret i.

#### Hvis Leverandørens underleverandører opbevarer eller behandler Kundens personoplysninger på Leverandørens vegne, garanterer Leverandøren, at underleverandøren overfor Leverandøren har påtaget sig samme forpligtelser, som Leverandøren har overfor Kunden efter denne Kontrakt.
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

om nedrivning af boligblokke. Imens må beboerne stadig leve i utryghed og angst 15 for at gå på gaden omaftenen.' (Socialdemokratiet og SF)

Socialdemokratiet og SF retter således skarp kritik af tidligere håndtering af ghettoproblematikken, og hele første del af deres ghettoudspil er en kritik af håndteringen af ghettoområder i de seneste år fra politisk hold. Socialdemokratiet og SF mener der er brug for nye indsatser og en ny ghettopolitik:

'Under denne regering har problemerne vokset sig så store, at der er brug for en helt ekstraordinær indsats. I ghettoerne hersker der særlige tilstande som kræver særlige metoder. Der er kort sagt brug for en ny ghettopolitik. Der er brug for nye ideer. Men først og fremmest er der brug for, at ideer bliver omsat til reel handling. S og SF foreslår et bredt forlig om ghettopolitikken i 16 Danmark.' (Socialdemokratiet og SF)

De ovenstående uddrag fra Socialdemokratiet og SF's ghettoudspil kan anses som udtryk for politikere der handler med strategier rettet mod hinanden, hvor Socialdemokratiet og SF som spillere i feltet stræber efter, at distancere sig fra deres nærmeste rivaler i form af den siddende regering, og ved at kritisere regeringens håndtering af ghettoproblematikken, at overtrumfe disse konkurrenter for i sidste instans at opnå monopol inden for området. Ved at præsentere et alternativ ghettoudspil til regeringens ghettoudspil, hvor der dels lægges et andet fokus og hvor regeringens håndtering af ghettoproblematikken samtidig kritiseres, søger Socialdemokratiet og SF at skabe distance til regeringen, ved at fremføre deres ghettoudspil som indeholdende en mere rammende forståelse og bedre løsningsforslag. Herved er der tale om et politisk felt hvor politikerne agerer i forhold til hinanden i et afgrænset univers med sin egen logik. Politikeres stræben efter at distancere sig fra sine konkurrenter og i denne sammenhæng opnå monopol indenfor ghettopolitikken kan ses som en stræben efter social kapital, at gøre sin egen politik gældende blandt andre politiske partier. Når Socialdemokratiet og SF således lancerer et alternativ til Venstre og SF's ghettoudspil hvor de kæmper de for at gøre deres
Источник: Информационная система «ПАРАГРАФ»

Документ: 2007.04.06 №258 - III ҚР КОНСТИТУЦИЯЛЫҚ ЗАҢЫ

Статус документа: Действующий 05.02.2021 11: 40:04

- 1. Қазақстан Республикасының азаматтары, сондай - ақ Республика аумағында жүрген адамдар Қазақстан Республикасының мемлекеттік рәміздерін құрметтеуге міндетті.
- 2. Азаматтыққа және отансүйгіштікке, өз Отаны - Қазақстан Республикасына деген сүйіспеншілікке тәрбиелеу, Қазақстан Республикасының мемлекеттік рәміздерін құрметтеуді қалыптастыру, сондай - ақ олардың мәні мен маңызын түсіндіру мақсатында оларды оқыту жалпы орта, кәсіптік бастауыш, кәсіптік орта және кәсіптік жоғары білім беру ұйымдарының негізгі жалпы білім беру бағдарламаларына енгізіледі.

Жалпы орта, кәсіптік бастауыш, кәсіптік орта және кәсіптік жоғары білім беру бағдарламаларын іске асыратын білім беру ұйымдарында арнайы оқшауланған көрнекті орынға ұдайы Мемлекеттік Ту тігіледі, Мемлекеттік Елтаңба не олардың бейнесі, сондай - ақ Қазақстан Республикасы Мемлекеттік Гимнінің мемлекеттік тілдегі мәтіні орналастырылады.

## 14- бап. Қазақстан Республикасының Мемлекеттік Туын, Мемлекеттік Елтаңбасын дайындау

Қазақстан Республикасының Мемлекеттік Туын, Қазақстан Республикасының Мемлекеттік Елтаңбасын дайындау Қазақстан Республикасының заңнамасында белгіленген тәртіппен берілген тиісті лицензиясы болған жағдайда жүзеге асырылады.

### 2012.28.06. №23 - V ҚР Конституциялық Заңымен 15- бап жаңа редакцияда (бұр.ред.қара )

15- бап. Қазақстан Республикасының мемлекеттік рәміздерін дайындауды және пайдалануды реттейтін Қазақстан Республикасының заңнамасын бұзғаны үшін жауаптылық Қазақстан Республикасының мемлекеттік рәміздерін дайындауды және пайдалануды реттейтін Қазақстан Республикасының заңнамасын бұзу Қазақстан Республикасының заңдарында белгіленген жауаптылыққа әкеп соғады.

## 16- бап. Осы Конституциялық заңды қолданысқа енгізу тәртібі

1. Осы Конституциялық заң ресми жарияланған күнінен бастап күнтізбелік он күн өткеннен кейін қолданысқа енгізіледі. 2. «Қазақстан Республикасының мемлекеттік рәміздері туралы» 1996 жылғы 24 қаңтардағы Қазақстан Республикасы Конституциялық заңының (Қазақстан Республикасы Парламентінің Жаршысы, 1996 ж., №1, 178 - құжат; 1997 ж., №12, 193 - құжат; 2006 ж., №1, 1- құжат) күшi жойылды деп танылсын.

Қазақстан Республикасының Президенті	Н. НАЗАРБАЕВ

Астана, Ақорда, 2007 жылғы маусымның 4 - і. №258 - III ҚРЗ

«Қазақстан Республикасының мемлекеттік рәміздері туралы» 2007 жылғы 4 маусымдағы №258 -III Қазақстан Республикасының Конституциялық заңына 1- ҚОСЫМША

## Қазақстан Республикасының Мемлекеттік Туы

10
- 20. 2016 m. kovo 22 d. nutarimas Nr. ATN-10 ,,D ėl technologijos mokslų srities atnaujinto A utomobilių techninio eksploa tavimo studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 21. 2016 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. ATN-11 ,,D ėl Šiaulių valstybinės kolegijos aplinkos apsaugos studijų programos baigiamojo projekto/darbo rengimo, gynimo ir vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo'.
- 22. 2016 m. balandžio 25 d. nutarimas Nr. ATN-12 ,,D ėl technologijos mokslų srities atnaujinto M ultimedijos technologijos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 23. 2016 m. balandžio 25 d. nutarimas Nr. ATN-13 ,,D ėl Šiaulių valstybinės kolegijos dėstytojų etatinio darbo krūvio sudarymo aprašo patvirtinimo'.
- 24. 2016 m. gegužės 2 d. nutarimas Nr. ATN-14 ,,D ėl socialinių mokslų srities atnaujinto S ocialinio darbo studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 25. 2016 m. gegužės 2 d. nutarimas Nr. ATN-15 ,,D ėl biomedicinos mokslų srities atnaujinto K ineziterapijos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 26. 2016 m. gegužės 19 d. nutarimas Nr. ATN-16 ,,Dėl 2016-2017 studijų metų kalendoriaus'.
- 27. 2016 m. gegužės 19 d. nutarimas Nr. ATN-17 ,,D ėl socialinių mokslų srities atnaujinto Organizacijos komunikacijos vadybos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 28. 2016 m. gegužės 23 d. nutarimas Nr. ATN-18 ,,D ėl socialinių mokslų srities atnaujinto B uhalterinės apskaitos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 29. 2016 m. gegužės 23 d. nutarimas Nr. ATN-19 ,, Dėl Žemaitijos kolegijos Telšių ir Mažeikių fakultetuose vykdomų studijų programų studijų planų ir ketinamų vykdyti studijų programų patvirtinimo, užtikrinant jų vykdymą ir pabaigimą Šiaulių valstybinėje'.
- 30. 2016 m. gegužės 24 d. nutarimas Nr. ATN-20 ,,D ėl technologijos mokslų srities atnaujinto Autotransporto elektronikos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 31. 2016 m. gegužės 24 d. nutarimas Nr. ATN-21 ,,D ėl biomedicinos mokslų srities atnaujinto B endrosios praktikos slaugos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 32. 2016 m. gegužės 24 d. nutarimas Nr. ATN-22 ,,D ėl biomedicinos mokslų srities atnaujinto B urnos higienos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 33. 2016 m. gegužės 24 d. nutarimas Nr. ATN-23 ,,D ėl technologijos mokslų srities atnaujinto Aplinkos apsaugos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 34. 2016 m. gegužės 24 d. nutarimas Nr. ATN-24 ,,D ėl technologijos mokslų srities atnaujinto A utomatikos studijų programos aprašo patvirtinimo'.
- 35. 2016 m. gegužės 24 d. nutarimas Nr. ATN-25 ,,D ėl Šiaulių valstybinės kolegijos A kademinės tarybos 2013 m. gegužės 30 d. nutarimo Nr. ATN- 17 ' D ėl kandidatų į valstybės tiksliniu būdu finansuojamas studijų vietas atrankos Šiaulių valstybinėje kolegijoje tvarkos aprašo patvirtinimo' pakeitimo'.
#### Ændringer i Services nødvendiggjort af ændringer i præceptiv lovgivning håndteres som en ændringsanmodning efter punkt 27. Leverandøren er berettiget til betaling for sådanne ændringer, uanset om de begæres af Kunden eller Leverandøren. Betalingen fastsættes med udgangspunkt i de omkostninger, som gennemførelsen af ændringerne påfører Leverandøren og ud fra et princip om, at Leverandørens samlede omkostningerne ved ændringen i rimeligt omfang fordeles blandt de berørte Kunder. Ændringer i Services nødvendiggjort af Persondataforordningens anvendelse fra den 25. maj 2018 håndteres efter punkt 29.2.2.

#### Ændringer i Services nødvendiggjort af ændringer i aftalte revisions- eller sikkerhedstandarder håndteres som en ændring fra Kundens side efter procedurerne i punkt 27.

## Garantier

- • •
- • •

## Leverandørens misligholdelse

#### Medmindre andet følger af Kontrakten, gælder dansk rets almindelige regler for Leverandørens misligholdelse og Kundens hertil knyttede misligholdelsesbeføjelser. Uanset årsagen til en forsinkelse eller mangel skal Leverandøren straks give Kunden meddelelse, såfremt Leverandøren forventer eller ved, at der vil opstå eller er opstået en forsinkelse eller mangel.

#### Der foreligger forsinkelse, når tidspunktet for en aftalt milepæl for gennemførelse af Transitionen overskrides, eller når forpligtelser under Kontrakten eller en Service eller ændring til en Service i øvrigt ikke leveres til den aftalte tid.

#### Der foreligger en mangel ved Leverandørens Services, når disse ikke opfylder Kontraktens krav eller ikke i øvrigt fremtræder, som Kunden med føje kunne forvente på grundlag af Kontrakten, med mindre der er tale om bagatelagtige forhold..

#### Leverandørens afhjælpning skal overholde de frister, procedurer og servicemål, der er angivet i Kontrakten.
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

ghettoudspil, med vægt på opfattelser som utryghed og parallelsamfund, anlægger et grundlag for, hvordan et ghettoområde skal forstås. Det er således politikerne der ved anvendelse af de perceptions- og værdsættelseskategorier de besidder på det politiske niveau, fælder dom over et boligområde som Trigeparken, og påfører dette et stempel som ghettoområde. Således bliver beboere og socialarbejdere i Trigeparken de dominerede, hvor det til trods for beboernes og socialarbejdernes modstand og manglende forståelse, er i politikernes magt, at stemple et boligområde som Trigeparken som et ghettoområde, ud fra deres opfattelse af hvad der konstituerer et ghettoområde. Dette efterlader beboere og socialarbejdere i Trigeparken i rollen som de dominerede, der er helt uden indflydelse på, hvordan det boligområde de henholdsvis bor og arbejder i skal forstås. Ghettobetegnelsen bliver således påtvunget Trigeparken uden de berørte aktørers tilslutning, og de protester og den vrede Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde afføder hos beboere og socialarbejdere, må kunne anses dels som en reaktion på den underordning som denne proces efterlader dem i.

### Statsmagi

Det er således argumenteret for i det ovenstående, at det er politikerne som entreprenører og håndhævere der er de dominerende. Politikeres dominerende rolle i vores samfund er noget der har optaget Bourdieu i hans arbejde. Bourdieu har således, i forbindelse med sin undren over dominansens beståen, beskæftiget sig med statens og dennes dominerende rolle. Bourdieu taler i denne sammenhæng om statsmagi hvor han diskuterer statens størrelse og ånd. Ifølge Bourdieu er noget af det mest karakteristiske ved staten, dens anerkendte eneret på systematisk at indprente sine borgere de begreber, kategorier og tankefigurer som de spontant opfatter og håndterer verden med. Denne karakteristik som Bourdieu tillægger staten, ses tydeligt i den ovenstående del af analysen, hvor det netop er politikerne som repræsentanter for staten, der har eneret på at opstille regler på ghettoområdet, og samtidig indprenter borgere i vores samfund de begreber og forståelser som de udtrykker. Det er således på det politiske niveau af begre bet 'ghettoområde' anvendes og får sin betydning, idet det samtidig er politikerne der har besluttet og opstillet regler for, at en vis type af beboersammensætning i et boligområde må være problematisk
bestå en 9. klasse. Derved kommer Kim til at nedvurdere sig selv, da han accepterer at visse former for kulturel kapital er mere gældende og mere værd, og hans egen mangel på succes i uddannelsesfeltet skyldes derved ting ved ham selv, for eksempel, at han er 'anderledes'. I sin folkeskoletid kommer Kim i en anden skole, Rudolf Steiner skolen. Hans forældre ønskede ikke, at han skulle i specialklasse, som de selv havde gået i. På Rudolf Steiner sker der i højere grad en overensstemmelse mellem Kims habitus og de objektive strukturer, hvilket medfører den gode oplevelse han har haft af dette skoleforløb. Skiftet kan ses som et udtryk for, at Kims forældre bevidst forsøger at undgå at han skal placeres i en bestemt kategori og vælger derfor Rudolf Steiner. Konsekvensen af denne beslutning bliver dog først tydelig efter folkeskolen, da han ikke har opnået en 9.klasses eksamen, hvilket efterlader ham i en dårlig position, hvilket hans forældre netop forsøgte at imødegå. Kim erfarer, at han er nødt til at gennemføre en 9. klasse, hvilket han efterfølgende adskillige gange forsøger men ikke får succes med. Med Bourdieu som udgangspunkt kunne et argument være at der i Kims fortælling er tegn på, at han, trods et forsøg på at bryde med en social reproduktion, netop udsættes for en sådan. Han forsøger selv at bestemme retningen for sit liv ved at forsøge 9 klasse på VUC, men igen får han ikke succes til at gennemføre. Hvis vi forstår det ud fra Bourdieus optik forsøger han at øge mængden af sin kapital. Men han bliver aldrig helt en aktør på uddannelsesfeltet og falder uvilligt tilbage til kontanthjælpssystemet. Han ser ikke, at der kan være objektive forhold i uddannelsesfeltet eller habituelle forhold, som bevirker, at han ikke gennemfører, men forklarer det ud fra sin egen manglende boglighed. Vi vil derfor argumentere for, at vi i Kims fortælling kan spore tegn på social lidelse. Skal vi forstå hans oplevelser ud fra det felt, som han indgår i, det sociale felt, kan hans forsøg på selv at bestemme retning ses som et udtryk for en vellykket empowermentstrategi, der har gjort ham i stand til selv at tage ansvar. Man kan dog argumentere for, at eftersom de objektive muligheder ikke synes opnåelige, medfører dette en nederlagsfølelse. De oplevelser han har i forhold til, at det er kommunen, der bestemmer retningen kan kombineret med Kims eget ønske om at få indflydelse ses som et udtryk for et af de dilemmaer, som handler om at respektere det selvforvaltende individ og samtidig intervenere for at skabe forandringer af samme individ.(Villadsen:195).

### Delkonklusion på Analyse 1

Vi vil i det følgende samle op på de unges oplevelser, som vi har analyseret os frem til i analyse del 1 og som giver os mulighed for at svare på første del af vores problemstilling. ' Hvordan oplever unge