Suudad vähendada ja likvideerida üllatavate probleemide mõju. Talud paremini võistluste ja reiside väsimust. Paraneb organismi ainevahetus, suureneb enesekindlus ja psüühika vastupidavus. Paraneb tasakaal, väheneb südame löögisagedus ja tekib võimalus lasu sooritamiseks pulsilöökide vahel. Laskmisel on vaja eelkõige head üldist vastupidavust ja lihaste vastupidavust pikaajaliseks tegevuseks, mis loob tingimused relva paigalseismiseks laskeasendis. tervikuna koosneb mitmest erinevast osavõimest ning parim aeg Koordinatsioonivõime nende arendamiseks on lapsepõlv ja noorukiiga, kus areng toimub piisava ja mitmekesise mängulise tegevuse kaudu. Koordinatsioonivõime komponentideks on orienteerumisvõime, reaktsioonivõime, tasakaaluvõime, eristamisvõime, rütmivõime, ühendamisvõime ning muudatustega kohenemise võime. Ka küpsemas eas on koordinatsioonivõime arendamine võimalik, kuid vajab eraldi harjutamist. on laskurile äärmiselt vajalik. Pikaajalise laskmise käigus Psüühilise distsipliini võime distsipliini võime kipub laskuri mõttetegevus sageli hälbima soorituselt kõrvalistele asjadele ja siis sooritus kannatab selle tõttu. Harjutamisega on võimalik seda võimet arendada. Kuulus USA treener Bill Pullum on selle arendamise kohta kirjutanud sisuka artikli. saab välja kujuneda vaid regulaarse sihipärase tegevuse Stressi ja rutiini talumise võime ja rutiini talumise võime kaudu. on oluline komponent psüühilise distsipliini arendamisel. Selle võime Keskendumisvõime arendamiseks on mitmesuguseid eriharjutusi ning psühholoogilise ettevalmistuse meetodeid. Nottinghami ning Würzburgi ülikoolide teadlased on kindlaks teinud, et NB ! keskendumisvõimele mõjub hävitavalt nutiseadmete rohke kasutamine .

Lõdvestumisoskus oluline oskus paljudel spordialadel ja äärmiselt vajalik oskus ka Lõdvestumisoskus oluline oskus paljudel spordialadel ja äärmiselt vajalik oskus ka laskurile. Lamades- ja põlveltasendis toetub püss vaid luustikule ja püssirihmale ning püstiasendis ja püstolialadelgi on vajalik vaid differentseeritud lihaspingestus. Stabiilselt ja mõõdukalt on pingestatud vaid need lihased, mis on vajalikud asendi säilitamiseks ja hea tulemuse saavutamiseks. Muud lihased peaksid olema lõdvestatud, sest mida rohkem lihaseid on pingestatud, seda suurem on relva liikumine. Tihti on lõdvestuda vaja ka laskude ja seeriate vahel, ikka selleks, et seejärel olla taas oma parima soorituse tasemel. ning emotsionaalse seisundi reguleerimise meetodid nagu Psühholoogilise ettevalmistuse ettevalmistuse autogeenne treening, mentaalne sooritus, visualiseerimine, kognitiivne harjutamine, optimaalse seisundi saavutamine, enesesisendused jt. toimivadki vaid lõdvestusseisundis, mida on vaja eelnevalt õppida rahu ja vaikuse tingimustes. Kõiki neid oskusi on tippu pürgival laskuril vaja ning need on õpitavad. on laskurile tähtis, sest ka sellest sõltub relva seismine. Seda on aastate Tasakaaluvõime kestel uurinud KIHU* ning leidnud otsese seose. Tasakaalu arendamiseks on rida lihtsaid eriharjutusi, mida saab kasutada nii lasketiirus kui ka kodustes tingimustes.

Tulemustele avaldavad mõju veel laskuri . Seepärast ongi levinud hoiakud ja mõtlemismallid ütlemine, et laskmine - see on suuresti just mõtlemise ja Niisiis : mis suhtumise küsimus. ikkagi toimub laskuri peas ???

Laskuri ettevalmistus süsteemne, teaduspõhine, eesmärgistatud ning sihipärane ning Laskuri ettevalmistus süsteemne, teaduspõhine, eesmärgistatud ning sihipärane ning ettevalmistus kooskõlas spordiaasta erinevate perioodide eesmärkidega. Kõik eelpoolnimetatud oskused ja omadused, võimed ja vilumused on õpitavad ja arendatavad väljaspool lasketiiru ning ei võta ka ülemäära palju aega.

KIHU* (Kilpa ja Huippu-urheilun Tutkimuskeskus) on Jyväskylä ülikooli juures tegutsev tipp- ja võistlusspordi uurimiskeskus.