kapitalen, kan dermed få indflydelse eller magt. Det vil sige, at når man empirisk vil undersøge et felt, handler det ligeledes om, at identificere de former for kapital der har gyldighed i feltet. Derfor kan begreberne felt og kapital ikke adskilles. I et hvilket som helst felt kæmper aktører og institutioner med de våben og ifølge de regler, der konstituerer feltet. Nogle gange er det endda selve regelsættet der kæmpes om. Det der kæmpes om er selve belønningen i feltet. 'Her er de forskellige aktører ikke ens stillet med hensyn til mulighederne for at få del i belønningerne. De, der dominere et givet felt, sidder på magten i det, men de må hele tiden regne med, at de undertrykte vil gøre modstand, protestere, stille krav og formulere alternative 'målsætninger' for feltets måde at fungere på.' (ibid:89-90). Der er dermed en større dynamik samt et dialektisk forhold som både kommer oppe og nedefra i feltet. Et felt bliver dermed historisk, idet mennesker reagere og gør modstand. 'Et felt er et rum, hvor kræfter brydes - ikke bare for at fastsætte meningen med det - men også for at omstrukturere det. ' (ibid:90). Bourdieu argumenterer for, at et felt har sine særlige reproduktionsmekanismer og sine særlige konflikter omkring såvel bevarelsen som ændringer af feltet struktur. Derudover er et felt kendetegnede ved sine særlige aktører, der står i et dominans-underkastelsesforhold til hinanden. Bourdieus hensigt med et begreb som felt er at henlede opmærksomheden på, at det, der samfundsvidenskabeligt skal fokuseres på, ikke er individet. Det primære i sociologisk forskning er felter. Dette betyder ikke, at individet ikke eksisterer, men det eksisterer som en aktør. Aktørerne er socialt konstituerede og aktive indenfor rammerne af et givent felt, eftersom de besidder de egenskaber, der gør det muligt at fungere i det og påvirke det. Det er igennem viden om det felt, som aktørerne indgår i, at man kan opnå en forståelse for hvordan aktørerne udskiller sig som noget særligt og derved forstå den position, som konstruere deres særlige opfattelse af verden.(Ibid:93-94). For at aktørerne kan få adgang til et felt, skal de være udstyret med bestemte kvalifikationer eller egenskaber. Et af målene med en sociologisk analyse er at afdække netop, hvilke træk eller egenskaber, det vil sige, hvilke specifikke kapitaler, der har gyldighed på de forskellige felter. Bourdieu mener, at aktører skal forstås på følgende måde: 'Sociale aktører er ikke 'partikler', der mekanisk lader sig skubbe og trække omkring af eksterne kræfter. De skal snarere opfattes som bærere af en kapital, der gør at de afhængigt af deres livsforløb og position i feltet- det vil sige afhængigt af sammensætningen af deres kapitales volumen og struktur- i generelle baner orienterer sig mod enten at bevare den eksisterende distribution af kapital eller mod den '(i bid:95).

### Social lidelse

EU har i kraft af sine forskningsprogrammer været medvirkende til at begrebet 'ekskludering' har fået status som sociologisk begreb i hele Europa. Dette skyldes bl.a. at man dermed er fritaget for at tale om fattigdom. (Prieur & Sestoft:198). Bourdieu var modstander af dette begreb og indførte i stedet begrebet 'social lidelse'.