anseelse. Det vil sige, der skal være nogle mennesker, som i kraft af deres habitus kan genkende og anerkende kapitalen(Esmark 2006:94) Staten har en vigtig rolle i fordelingen af symbolsk kapital, da den har en myndighed til at tildele identiteter og værdigheder. Især igennem det juridiske og uddannelsessystemet råder staten over retten til at fremherske og understøtte nogle bestemte anskuelses og opdelingsprincipper. Men den øvrige verden er også fuld af domme, stemplinger mv. som bidrager til at give individet sin sociale identitet og Bordieu ville argumentere for, at det er de dominerende vurderingskriterier, som bliver anvendt . Bourdieu mener, at staten består af en bureaukratiske/ administrative felter, hvor individer og grupper kæmper om at styre et bestemt praksissfære som feks. Uddannelsesområdet. Kampen om at styre handler egentlig om retten til at opstille og påtvinge fælles normer, der er universelle og gyldige indenfor rammerne af en bestemt nation: 'Staten er i sidste instans det kildevæld, symbolsk magt udspringer af. Det er gennem staten eller det offentlige, den enkelte får officiel identitet og status - lige fra udstedelsen af et personnummer til retten til at kalde sig dr.phil. - gennem en række af ritualer og handlinger, der gør de legitime indehavere af en bestemt autoritet i stand til ikke bare at garantere, at en person er, hvad vedkommende foregiver at være, men også giver myndigheden ret til at fastslå, hvordan vedkommende har at være (Bourdieu & Wacquant 1996:253). Der kan således tales om et overordnet magtfelt, der har mulighed for at yde indflydelse på de specifikke felter, som har udviklet sig parallelt hermed. Dette overordnede magtfelt sætter staten i stand til at påvirke og influere de forskellige felter og de former for kapital, der cirkulerer i dem. Dette betyder, at det bliver de socialt dominerendes smag og præferencer mv. som bliver betragtet som de bedste og rigtige og de dominerede kommer således til at nedvurderer sig selv og det som de står. Symbolsk vold handler dog ifølge Bordieu ikke om direkte fysisk tvang eller bevidst valg indordning, men i stedet om en påvirkning der sker på følgende måde 'udøves ikke i de vidende bevidstheders rene logik, men i habitus´ dunkle verden, hvor vi finder indskrevet de skemaer for opfattelse, vurdering og handlen, som uden at nå frem til bevidsthedens afgørelser og viljens kontrol danner grundlag for et forhold af praktisk viden og anerkendelse - et forhold som er grundlægg ende skjult for sig selv' (ibid:52). Magien i symbolsk magt ligger i, at visse reaktioner udløses automatisk, uden at vi tænker over det, og når disse reaktioner forekommer viser man en genkendelse og anerkendelse af den magt, som man står overfor. Det vil sige, at der forekommer en kropslig reaktion, som er vanskeligt at undgå, selvom man forsøger af viljens magt. Bourdieu ser netop kroppen som en huskeseddel for sociale erfaringer, som er indlejret i kroppen i form af følelser og reaktionsmønstre, som styrer menneskets handlinger. Symbolsk vold handler således om miskendelse eller manglede indsigt og handler om, at dominansforholdet ikke objektivt erkendes for det er. Det betyder, at det ikke anerkendes, at