# TREENING VÕI ETTEVALMISTUS

Regulaarselt harjutav laskur võistleb aastas korduvalt ja üsna erineva tasemega võistlustel. Suur osa neist võistlustest kannab ettevalmistavat iseloomu ja on abiks põhivõistluseks valmistumisel. Laskur saab vajalikku teavet oma ettevalmistuse käigu kohta, selguvad ettevalmistuse osad, mis vajavad suuremat tähelepanu ning ettevalmistavatel võistlustel osalemisega kinnistatakse varemõpitut. Mõned võistlused võivad olla katsevõistlusteks, kus selgitatakse aasta tähtsaimale võistlusele pääsejad. See on laskureile juba varakult teada ja sellistel katsevõistlustel on vaja saavutada juba häid tulemusi. Ja üks võistlus aastas (mõnikord ka kaks) on põhivõistlus, millele on suunatud kogu eelnev ettevalmistus. Selleks on seatud konkreetne eesmärk, hoolega on läbi mõeldud ja paberile pandud ettevalmistusplaan ning pika aja kestel hoolsalt ja mitmekülgselt plaani järgi harjutatud.

Kui võistlushooaeg saab läbi, siis on aeg teha kokkuvõtteid ja analüüsida, mis on korda läinud ja mida vaja järgmisel aastal paremini ehk pisut teisiti teha. Analüüsimise alusdokumentideks on treeningpäevik ja ettevalmistusplaan. Kõige üldisema hinnangu ettevalmistuse kohta saab aga võistlustulemuste võrdlemise kaudu. Selleks on vaja treeningpäevikust ehk võistlusprotokollidest enda jaoks välja kirjutada paar tulemust :

- - sinu aasta jooksul saavutatud parim tulemus (= edetabelitulemus)
- - sinu tulemus põhivõistlusel

Nende tulemuste võrdlemine on väga informatiivne. Ideaalne oleks olukord, kus saavutad aasta parimaid tulemusi kõige tähtsamatel võistlustel. Kui sinu põhivõistlustel saavutatud tulemus ei erine märgatavalt edetabelitulemusest ja oled eelmise aastaga võrreldes teinud edusamme, siis oled üldjoones õigel teel. Kui aga põhivõistlusel saavutatud tulemus on edetabelitulemusest oluliselt nõrgem, siis on põhjust teha hoopis põhjalikum analüüs. Kui vahe on 10 - 15 silma (60 võistluslasu korral), siis on põhjust arvata, et oled teinud vaid ühekülgset treeningut, nii padruniga kui ka ilma. Tehnilised oskused oled küll omandanud ja vähetähtsatel võistlustel ning treeningutel saavutad üsna häid tulemusi. Midagi olulist on jäänud aga tegemata. Treening relvaga on küll ettevalmistuse vajalik osa, kuid siiski ainult osa laskuri ettevalmistusest.

Kahekordne olümpiavõitja ning seitsmekordne maailmameister Gary Anderson on öelnud, et laskmise edukus sõltub 90% sellest, mis toimub laskuril kahe kõrva vahel, Ülejäänud 10% sõltub treeningust relvaga.Ja alles siis, kui peas on tekkinud tema peas. arusaam, et lisaks laskmisele on vaja õppida veel erinevaid oskusi ja arendada vajalikke võimeid, on alust loota ka paremaid tulemusi. Ilma selle mõistmiseta teeb laskur tulejoonel trenni oma püssile või püstolile, aga püss oskab lasta, püstol oskab ka !

Lisaks oskusele lasta kümneid on vaja veel mõndagi muud selleks, et oma oskusi võistluspinge olukorras edukalt realiseerida. Vajalikud oskused, võimed ja omadused on mitmekülgse ettevalmistuse käigus omandatavad, vaja on vaid plaanipäraselt ja sihikindlalt harjutada.

Mida on siis veel lisaks lasketreeningutele laskuril vaja arendada selleks, et oma tehnilisi oskusi tähtsal võistlusel maksimaalselt realiseerida ? Üks kõige tähtsamaid tegureid laskurile on relva seismine. See sõltub mitmest asjast. Üks neist on laskuri kehaline võimekus. Loomulikult ei pea laskur olema mingi superatleet. Relva seismisele annavad tublisti juurde hästiarenenud lihased. Püssilaskur vajab tugevaid jala-, selja-, külje- ja kõhulihaseid. Püstolilaskur aga tugevaid käte- ja õlavöölihaseid.

Kehalised võimed laskuri arengut soodustav tegur ja kehalise ettevalmistuse abil jaksad Kehalised võimed laskuri arengut soodustav tegur ja kehalise ettevalmistuse abil jaksad võimed teha lasketreeningut ilma väsimata ning vajadusel saad treeningumahtu suurendadagi. Jaksad teha palju kordusi, taastud kiiremini ka treeningu ja võistluse käigus ning nende vahel.