oplevelse af sig selv som ikke stærk faglig og bliver betegnet, som noget hun 'nøjes' med. I forhold til hendes nuværende situation er det vigtigt for hende pga. tidligere nederlag at vælge ' den rette ' elevplads og samtidig vægter hun, at det skal have hendes interesse, og beskriver sig derfor som ' kræsen ' . Birgitte vægter sociale relationer på den måde, at det er vigtig for hende med andre unge som hende, således at hun ikke får en følelse af at være 'Palle alene i verden'. Samlet er hun positiv overfor uddannelsesvejleder og kommunen, hvilket sættes i sammenhæng med, at de lytter til hende og hjælper hende til at blive mere 'afklaret'. Uddannelsespålægget finder hun ingen mening i, da det handler om, at hun skal finde ' det rette ' og hendes oplevelse er, at hun til enhver tid ville kunne finde en lærerplads.

##### Analyse af Birgittes oplevelser

At Birgitte i sin fortælling taler om sig selv som en pige, der har haft positive oplevelser af både folkeskolen samt handelsskolen, og ligger en stor vægt i, at der i begge skolesystemer blev sørget for, at der blev taget særlige hensyn til hendes niveau, kan ud fra Bourdieus optik ses som et udtryk for, at hun har følt, at hun har haft en plads i uddannelsesfeltet: 'det syntes jeg bare var fantastisk fordi de tog meget hensyn til, hvad man havde af niveau og de sørgede for, der var ikke ligesom nogen der faldt af..' (ibid:2). Og ligeledes på Handelsskolen 'Jeg synes de har været gode til ligesom at inddele det efter behov, nu har jeg aldrig været en af de sådan stærke fagligt og det er også derfor jeg nøjes med at tage en HG2,.og efter jeg så er blevet arbejdsløs, og jeg så er blevet pålagt det der uddannelsespligt, så syntes jeg også de har været gode til, vi har fået en, hvad er det de kalder hende. Jeg tror de kalder hende uddannelsesvejleder.' (ibid:1) Birgitte ser dog sin HG2, som noget hun må 'nøjes' med , da hun ikke var 'fagligt stærk'. Objektivt har hun både bestået en 10. klasses afgangseksamen samt et 2-årigt HG forløb, men det bliver i hendes fortælling og i kraft af hendes habitus, ikke tillagt nogen større værdi og hun kommer dermed måske til at nedvurdere sig selv. '.. man er sku ikke alene altså man, det synes jeg tit man godt kan føle sig sådan fordi mange af dem på min alder, de studere, men det er ikke noget jeg har lyst til altså, så det er sådan lidt, lidt Palle alene i verden engang imellem. Så det er rart at komme herud og så ligesom se, at man er ikke alene.' (ibid:5). Hun har dermed følt sig lidt alene, fordi mange andre unge studerer, men er i kraft af sit nuværende forløb blevet bevidst om, at der er andre som hende. Denne oplevelse, mener vi, kan betragtes som et udtryk for en følelse af, at have været alene og følt sig 'anderledes' end andre fordi hun ik ke er i gang med en uddannelse. Efter 9. klasse beskriver hun sig som meget 'skoletræt' hvorfor hun ikke ville have haft 10. klasse, men hendes forældre ville ikke acceptere et år væk fra skolen. '..jeg var allerede temmelig skoletræt og jeg havde den holdning, at jeg skulle bare have lov at gå et år inden jeg skulle på Handelsskole, men det havde mine forældre et lidt andet syn på, så jeg, de slæbte mig med ud og snakkede med dem' (ibid:2). Spørgsmålet er