ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Men der synes at mangle refleksioner og overvejelser i forhold til, hvordan de unge oplever at være ung i et samfund med denne norm. Vores antagelse er som beskrevet at dette massive fokus på uddannelse kan have nogle utilsigtede konsekvenser som negligeres såvel politisk som i det sociale arbejde. For at kunne støtte de unge er det efter vores vurdering relevant at få en forståelse for, hvordan de oplever hele dette stigende uddannelsesfokus, som senest har udmøntet sig i, at de unge pålægges at tage en uddannelse, hvilket tidligere var op til den enkelte at beslutte. Hvordan påvirkes de unges opfattelse af mulighed for selvindflydelse i eget liv, når de sociale myndigheder ikke alene opstiller pligt til at arbejde mod selvforsørgelse, men også bestemmer hvilken retning, der bør/skal vælges. Hvis det sociale arbejde har til hensigt at støtte positiv selvudvikling hos de unge, hvilket kan argumenteres for er idealet hos socialarbejderne, samt anerkende det enkelte individ, kan der umiddelbart stilles spørgsmålstegn ved hvordan det harmonerer med det meget ensidige fokus på uddannelse til alle. Ender det sociale arbejde med at bidrage til at stigmatisere de unge, som de egentlig skulle støtte? Vores hensigt er ikke at opstille handlingsanvisninger, som skal sikre at få flere unge i arbejde. Hensigten er i stedet at skabe viden om de unge oplevelser og derved bidrage med viden ud fra det perspektiv, som alle indsatserne er rettet mod, nemlig de unge. Deres oplevelser vil kunne bruges til at reflektere over det sociale arbejde indenfor ungeområdet samt som inspiration til en diskussion af, hvordan man i det sociale arbejde kan støtte disse unge bedst muligt.

## Kapitel 2: Videnskabsteoretiske fundament

Vi vil i det følgende kapitel beskrive Bourdieus videnskabsteoretiske fundament, da vi ligeledes har baseret vores speciale på dette. Bourdieus udgangspunkt er at det sociale altid bør forstås ud fra en dobbelt læsning eller dobbelt optik. En dobbelt optik som netop, ifølge Bourdieu, har den styrke, at den giver mulighed for at udnytte de fordele, der findes ved hver given optik og derved eliminerer de ulemper, der findes hos dem hver især. Den ene optik, som Bourdieu advokerer for, er en anskuelse af samfundet som værende en form for social fysisk, en objektiv struktur, som kan beskrives, måles og kortlægges uafhængigt af de forestillinger som individerne gør sig. Fordelen ved denne strukturalistiske anskuelse af virkeligheden er ifølge Bourdieu, at man får mulighed for at afdække de 'på forhånd fastlagte relationer', som mennesker indgår i og ligeledes fastlægge de objektive regelmæssigheder, de er underlagt(Bourdieu & Waquant 1996:21). Ulempen ved denne objektiverende tilgang er, at den ifølge Bourdieu ødelægger en del af den virkelighed, som den hævder at afdække. Den har en tendens til at gå direkte fra model til virkelighed og tingsliggøre de strukturer, den konstruere og opfatte disse som enheder, der er i stand til at handle selvstændigt. Dermed overser den ifølge Borudieu den betydning
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

hermes får mulighed for at spille sin sagsmæssige sandhed ud imod ens egen formening ' (Gadamer 2007: 256). Gadamer og Habermas er enige om, at sprogligheden karakteriserer det at være menneske, og at forståelse således ikke er en epistemologisk bestemmelse, men en ontologisk bestemmelse, og i en hermeneutisk analyse er dialogen vejen til viden. Det er igennem dialog og samtale i det gensidige spil mellem de sociale aktører og forsker, at forståelse og mening opstår. Det handler som forsker om at være åben overfor den sag hvorom der samtales, og at samtalen tages alvorligt, forstået på den måde, at jeg som forsker går ind i samtale med en forventning om, at det den anden siger, er meningsfuldt og sandfærdigt. Vigtigst er det at samtalen er drevet af åbne spørgsmål. Det handler ikke om, for mig som forsker, at få bekræftet mine fordomme eller gennemtvinge nogle fortolkninger, men at lytte til hvad den anden har at sige (Højberg 2004: 342-343). Den filosofiske hermeneutik udstikker altså ikke konkrete metoder til foretagelse af en hermeneutisk analyse, men som det er redegjort for i det ovenstående, kan denne retning alligevel indirekte anvise nogle forskningsmæssige principper, hvorudfra jeg har fremdraget oplagte kvalitative metoder for udarbejdelse af nærværende hermeneutisk undersøgelse. Steinar Kvale har blandt andre arbejdet med den filosofiske hermeneutik på et metodisk grundlag, og hans udarbejdelse af det kvalitative forskningsinterview og de øvrige metoder som jeg anvender i dette speciale vil blive redegjort for i det følgende.

## En kvalitativ tilgang

Den analytiske tilgang som jeg anvender i dette speciale, adskiller sig fra positivismen, idet jeg, som det er tydeliggjort i problemfelt og problemformulering, om som en naturlig konsekvens af min positionering inden for den hermeneutiske videnskabsteori, ikke interesserer mig for kausalforklaringer, men ønsker at opnå forståelse og meningsindsigt i den sociale virkelighed som gør sig gældende blandt beboere og socialarbejdere i Trigeparken. Dette speciale ligger således langt fra den positivistiske videnskabsteoretiske retning og den kvantitative forskningstradition som denne er en del af. Interessen bag dette speciale hviler ikke på et ønske om at foretage objektive observeringer hvor alt der kan iagttages, måles og vejes kan bidrage til erkendelse, mens alt andet må ekskluderes. Modsat
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

præsenterer et foretrukket selv. Med denne alternative fortolkning til den fortolkning jeg har fortaget i det foregående, kan beboere og socialarbejderes afstandtagen til ghettobetegnelsen forstås som et udtryk for en strategi, hvor beboeres og socialarbejderes afstandtagen til ghettobetegnelsen har til formål, at bringe disse aktører tilbage in face gennem blandt andet at påvise, at Trigeparken på ingen måde kan forstås som et ghettoområde. Havde jeg i specialet inddraget Kvales begreb om mistankens hermeneutik og det perspektiv Järvinen fremlægger, herunder Erving Goffman og hans dramaturgiske perspektiv, ville mine fortolkninger af de meninger og betydninger som beboere og socialarbejdere udtrykker, således have set anderledes ud. Den teori jeg har valgt at anvende i nærværende speciale kan ikke bidrage til det samme blik for selvrepræsentation og performance som Järvinen fremlægger, således kan de fortolkninger jeg har foretaget i dette speciale, ikke anses som den eneste sande fortolkning, anden valg af teori kan have bidraget til andre alternative fortolkninger. Med mit arbejde med dette speciale og de fortolkninger jeg her har foretaget, har jeg således gjort mig visse erfaringer, erfaringer som har åbnet op for nye erfaringer omkring andre alternative fortolkningsmuligheder i forbindelse med Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde (Højberg 2004: 325). Indenfor en hermeneutisk tradition findes der altså ikke falske fortolkninger, men kvaliteten af fortolkninger kan variere, og det er derfor vigtigt at se nærmere på kvaliteten af de fortolkninger jeg har foretaget i den foregående analyse. Her handler det om at se nærmere på forforståelse og fordomme, og disses betydning for de fortolkninger jeg foretager i specialet. Med min positionering indenfor den filosofiske hermeneutiske videnskabstradition, står jeg som forsker ikke uden for en verden jeg skal trænge ind i og forklare med mine begreber og metoder, jeg befinder mig som et historisk og endeligt væsen i verden og gør historiske erfaringer som er al forståelses udgangspunkt. Derfor møder jeg undersøgelsesgenstanden for dette speciale med forforståelser og fordomme. I specialets første del tydeliggøres de forforståelser og fordomme omkring problematikker i forbindelse Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde, som har været udgangspunktet for nærværende undersøgelse. Samtidig præsenterer jeg tidligt i specialet en teoretisk analyseramme hvormed jeg fortolker de meninger, betydninger og fænomener som fremkommer af det empiriske materiale. Jeg har i forbindelse med min bevidsthed omkring
## BILAGSFORTEGNELSE

Bilag 1: Definitioner Bilag 2: Due diligence 2a: Information og materiale udleveret i forbindelse med due diligence 2b: Leverandørens forudsætninger 2c: Analyserapport Bilag 3: Transition og transformation 3a: Transitions- og transformationsplan 3b: Overdragelse af medarbejdere 3c: Kontrakter, hvor Leverandøren overtager administration 3d: Kontrakter, som overdrages til Leverandøren 3f: Kundens aktiver, som stilles til rådighed for Leverandøren 3g: Prøver i transitions- og transformationsfasen Bilag 4: Leverandørens Services 4a: Leverandørens lokationer 4b: Sikkerhedskrav 4c: Ophørsbistand 4d: Overdragelsesplan 4e: Kundens medvirken 4f: Dokumentation 4g: Associerede virksomheder 4h: Godkendte Underleverandører Bilag 5: Leverandørens rapportering Bilag 6: Priser 6a: Benchmarking 6b: Incitamenter, bod, bonus 6c: Pris ved eskalation af services og servicemål Bilag 7: Servicemål Bilag 8: Samarbejdsorganisation Bilag 9: Kundens ansvarsområder Bilag 10: Ændringshåndtering Bilag 11: Risikostyring og proaktive handlinger Bilag 12: Databehandleraftale
# Helsestasjonsprogrammet

Helsestasjonen arbeider etter eit fastlagt helsestasjonsprogram

Alder	Ansvar	Kontaktform
7-10 dagar etter fødsel	Helsesjukepleiar	Heimebesøk
2-4 veker	Helsesjukepleiar	Individuell
4-8 veker	Helsesjukepleiar/ jordmor	Barselgruppe
6 veker	Helsesjukepleiar/ lege	Individuell. Vaksine
8 veker	Helsesjukepleiar	Mor sin time
3 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell. Vaksine
4 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell
3- 5 mnd.	Helsesjukepleiar/ Fysioterapeut	Barselgruppe
5 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell. Vaksine
6 mnd.	Helsesjukepleiar/ lege	Individuell
8 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell
10 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell
1 år	Helsesjukepleiar/ lege	Individuell. Vaksine
15 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell. Vaksine
18 mnd.	Helsesjukepleiar	Individuell
2 år	Helsesjukepleiar/ lege	Individuell
4 år	Helsesjukepleiar	Individuell
mokytoju, mokiniais ir tėvais.
Kurti mokytojų ir administracijos darbo grupes, siekiant tikslingai fiksuoti ir reflektuoti mokinių asmeninę pažangą ir pasiekimus.	Bus sukurtos mokytojų, dirbančių toje pačioje klasėje, darbo grupės, mokinių pažangos ir pasiekimų aptarimui bei ugdymo problemų sprendimui.	2022-2023 m.	Vieną kartą per pusmetį klasės auklėtojai organizuos susirinkimą, kuriame mokytojai, direktoriaus pavaduotojas aptars kiekvieno mokinio pasiekimus ir pažangą, ugdymosi problemas ir galimus jų sprendimus.	Direktorius, direktoriaus pavaduotoja ugdymui, socialinis pedagogas, klasių vadovai, mokytojai dalykininkai.	Žmogiškieji ištekliai .
3.Uždavinys: Ugdyti sveiką gyvenseną, saugoti ir puoselėti psichinę sveikatą, didinti socialinį saugumą
Į gyvendinti prevencines programas ir kurti palankią, emocinę aplinką mokykloje.	Atliekama mokinių apklausa apie patyčių situaciją mokykloje, rezultatai pristatomi mokyklos bendruomenei.	2022-2024 m.	100 %ugdytinių dalyvaus vykdomose preven cinėse, sveikatos programose. Stebima 1 ir 5 klasių mokinių psichologinė savijauta adaptaciniu laikotarpiu, analizuojami rezultatai.	Direktorius, klasių vadovai, dalykų mokytojai, pagalbos mokiniui specialistai, visuomenės sveikatos priežiūros specialistė.	Žmogiškieji ištekliai.
Stiprinti bendradarbiavimą su tėvais .	Skatinamas t ėvų įsitraukimas į mokyklos veiklą.	2022-2024 m.	20% pagerės mokinių mokytojų - tėvų bendradarbiavimas. Bent 70% bendruomenės renginių dalyvaus mokinių tėvai, kiti šeimos nariai.	Direktorius, klasių vadovai, dalykų mokytojai, pagalbos mokiniui specialistai, visuomenės sveikatos priežiūros specialistė .	Žmogiškieji ištekliai.
Formuoti mokinių sveikos gyvensenos ir sveikos mitybos įgūdžius, skatinant dalyvavimą įvairioje	Įgyvendinti socialinio emocinio ugdymo, sveikatinimo programas, Dalyvauti 'Vaisių ir daržovių bei pieno ir	2022-2024 m..	Pagerėjusi mokinių fizinė sveikata ir psichologinė savijauta.	Direktorius, klasių vadovai, socialinė pedagogė, visuomenės sveikatos priežiūros specialistė.	Žmogiškieji ištekliai. Paramos lėšos
Proračun općine Hercegovac Stranica: 12 II. IZMJENE I DOPUNE PRORAČUNA ZA 2021. GODINU POSEBNI DIO - PROGRAMSKA KLASIFIKACIJA

372	Ostale nakn.građanima i kućan.iz prorač.	30.000	30.000	100
Akt A101604	Pomoć u kući - Projekt "Žene za zajednicu"	761.540	761.540	100
Funk 1070	Socijalna pomoć stanovništvu koje nije obuhvaćeno redovnim socijalnim programima	761.540	761.540	100
Izvor 511	Pomoći EU - program Zaželi	647.300	647.300	100
31	Rashodi za zaposlene	421.545	421.545	100
311	Plaće	361.845	361.845	100
313	Doprinosi na plaće	59.700	59.700	100
32	Materijalni rashodi	225.755	225.755	100
321	Naknade troškova zaposlenima	63.580	63.580	100
322	Rashodi za materijal i energiju	24.785	24.785	100
323	Rashodi za usluge	137.390	137.390	100
Izvor 527	Tek.pomoći - program Zaželi	114.240	114.240	100
31	Rashodi za zaposlene	74.395	74.395	100
311	Plaće	63.855	63.855	100
313	Doprinosi na plaće	10.540	10.540	100
32	Materijalni rashodi	39.845	39.845	100
321	Naknade troškova zaposlenima	11.220	11.220	100
322	Rashodi za materijal i energiju	4.375	4.375	100
323	Rashodi za usluge	24.250	24.250	100
Akt A101605	Program potpore mladim obiteljima (kupnja ili adaptacija sta	70.000	70.000	100
Funk 1060	Stanovanje	70.000	70.000	100
Izvor 521	Ost.pomoći iz drž.proračuna	70.000	70.000	100
37	Naknade građanima i kućanstvima	70.000	70.000	100
372	Ostale nakn.građanima i kućan.iz prorač.	70.000	70.000	100
PROGRAM 1017	Humanitarna skrb kroz udruge građana	85.000	85.000	100
Akt A101701	HVIDRA, dragovoljci i invalidi dom.rata i ost.udr.inv.	12.000	12.000	100
Funk 1090	Aktivnosti socijalne zaštite koje nisu drugdje svrstane	12.000	12.000	100
Izvor 521	Ost.pomoći iz drž.proračuna	12.000	12.000	100
38	Ostali rashodi	12.000	12.000	100
381	Tekuće donacije	12.000	12.000	100
Akt A101702	Humanitarna djelatnost Crvenog križa	25.000	25.000	100
Funk 1090	Aktivnosti socijalne zaštite koje nisu drugdje svrstane	25.000	25.000	100
Izvor 521	Ost.pomoći iz drž.proračuna	25.000	25.000	100
38	Ostali rashodi	25.000	25.000	100
381	Tekuće donacije	25.000	25.000	100
Akt A101703	Poticaj djelovanju udruge Potrošač	1.000	1.000	100
Funk 1090	Aktivnosti socijalne zaštite koje nisu drugdje svrstane	1.000	1.000	100
Izvor 521	Ost.pomoći iz drž.proračuna	1.000	1.000	100
38	Ostali rashodi	1.000	1.000	100
381	Tekuće donacije	1.000	1.000	100
Akt A101704	Poticanje djelovanja udruge umirovljenika, Udruge dijabetiča	12.000	12.000	100
Funk 1090	Aktivnosti socijalne zaštite koje nisu drugdje svrstane	12.000	12.000	100
Izvor 521	Ost.pomoći iz drž.proračuna	12.000	12.000	100
38	Ostali rashodi	12.000	12.000	100
381	Tekuće donacije	12.000	12.000	100
Akt A101705	Poticanje Udruga na rad s mladima	20.000	20.000	100
Aktivnosti socijalne zaštite koje nisu drugdje svrstane	20.000	20.000	100
Regionsrådet eller Europaparlamentet, og er forperson i bestyrelsen, skal vedkommende straks træde tilbage.

Stk. 6: Folketingskandidater og valgte folketingsmedlemmer kan vælges til og være medlemmer af bestyrelsen, men ikke bestride poster som forperson, næstforperson eller kasserer. Et bestyrelsesmedlem, som er folketingskandidat, går automatisk på orlov fra bestyrelsen, hvis der udskrives valg.

Stk. 7: I tilfælde af stemmelighed er forpersonens stemme afgørende. Er forpersonen ikke til stede er næstforpersonens stemme afgørende.

Stk. 8: Bestyrelsen er ansvarlig for at økonomien forvaltes forsvarligt, udarbejder budget og fremlægger årsregnskabet for det ordinære årsmøde. Bestyrelsens beretning skal indeholde overvejelser om dens budgetmæssige dispositioner.

Stk. 9: Bestyrelsen tager ansvar for, at politikforslag udarbejdet i politikudviklingsgrupper fremlægges til debat og godkendelse på et politikmøde i kommuneforeningen inden de bliver til lokalpolitik i kommuneforeningen.

Stk. 10: Bestyrelsen har ansvaret for at koordinere arbejdet i foreningen og at engagere medlemmerne. I politikudvikling, aktivisme og det sociale fællesskab.

Stk. 11: Bestyrelsen skal sørge for at Alternativet Aarhus har en håndbog, der altid er opdateret og let tilgængelig for kommuneforeningens medlemmer. Heri skal det defineres, hvordan foreningens daglige arbejde tilrettelægges, herunder uddelegeret ansvar til arbejdsgrupper og udvalg. Håndbogen opdateres løbende, og som minimum hver gang nye væsentlige arbejdsgrupper og udvalg oprettes eller nedlægges.

## Kapitel 3: Valg af kandidater

### § 11: Tillidsvalgte

6
# Títol (Calibri 16, negreta i esquerra)

(Concís i informatiu) Autor/a Universitat o professió Departament o àrea Adreça electrònica Adreça postal Codi ORCID (Calibri 11, dreta)

Informació per fer l'article : L'article ha d' incloure de manera seqüencial: introducció, marc teòric, metodologia, resultats i anàlisi, conclusions i referències bibliogràfiques. L 'article ha d'incloure aquestes parts , però hi ha l'opció de fer -ho seguint l'esquema sense que els títols siguin estrictament aquests. (Títol seccions: Calibri 12, negreta, text a l'esquerra; contingut de les seccions: Calibri, 11, interlineat simple, text justificat). Contingut principal entre 4.000 i 6.000 paraules (sense comptar: resum, paraules clau, abstract, keywords i referències bibliogràfiques). Per citar referències dins de l'article, s'ha de seguir la normativa APA (7a ed.) . 1 Per afegir-hi peus de pàgina, han d'estar de forma . Envia ment de l'article en format Word a: comunicacio.educativa@urv.cat

######## Resum (Calibri 11, negreta i esquerra)

Text descriptiu i concís del motiu, objectiu de la recerca, metodologia utilitzada, resultats i conclusions més destacades (Calibri 11, interlineat simple, 250 paraules màxim, justificat) Paraules clau clau : paraula clau 1, paraula clau 2, etc. (Paraules estàndard o conceptes, Calibri 11, 5 paraules clau com a màxim)

######## Abstract (Calibri 11, negreta i esquerra)

Resum de l'article en anglès (Calibri 11, interlineat simple, 250 paraules màxim) Keywords : equivalents a les paraules clau
3. Физика
3.1. Живая физика Живая геометрия 3.2. Физика 7 - 9 класс Мультимедийный курс 3.3. Уроки физики 9 класс 3.4. Уроки физики 10 класс 3.5. Уроки физики 11 класс 3.6. Курс физики 21 века (Л.Я. Боревский) 3.7. Физика 7 - 11 класс 3.8. Физика 7 - 11 класс Практикум (2 диска) 3.9. Физика 10 - 11 класс Мультимедийный курс 3.10. Астрономия	Ф- 01 Ф - 02 Ф- 03 Ф - 04 Ф - 05 Ф - 06 Ф- 07 Ф - 08 Ф - 09 А - 10 Ф - 10 Ф - 11 Ф - 12 Ф - 13
## Дүниетану пәні бойынша 3 - сыныпқа арналған күнтізбелік - тақырыптық жоспар

Апталық жүктеме 1 сағат, жылдық жүктеме 34 сағат. 2018- 2019 оқу жылына арналған . Алматы «Атамұра», 2018 жыл. Авторлары: Б.Қ. Тұрмашева,С.С. Салиш, В.Г. Пугач.

№	Сабақтың тақырыптары	Тақырыпты меңгертуге арналған оқу мақсаттары	Сағат саны	Күні
1- тоқсан 8 сағат
1	Жанды табиғат Жер бетіндегі климат неге тәуелді?	3.2.2.1 Жер климатының негізгі түрлерінің сипаттамаларын анықтау	1
2	Ауа райы адамдарға қалай әсер етеді ?	3.2.3.1 адамдардың табиғи жағдайларға байланысты орналасуын талдау 3.2.2.2 ауа - райы қолайсыз жағдайларда өзін - өзі ұстау ережелерін құрастыру	1
3	Менің табиғи ортадағы қауіпсіздігім	3.2.2.2 ауа - райы қолайсыз жағдайларда өзін - өзі ұстау ережелерін құрастыру 3.2.3.2 геологиялық және табиғи - климаттық апаттар туындаған жағдайдағы өзін - өзі ұстау ережелерін құрастыру	1
Біз не оқып үйрендік! Бөлім бойынша жиынтық бағалау.
4	Жақсыдан үйрен, жаманан жирен Адамдар не үшін еңбек етеді?	3.1.1.3 өз отбасының құндылықтарын анықтау 3.3.5.2 тұлғаның, отбасының, қоғам мен мемлекеттің дамуындағы еңбектің рөлін түсіндіру	1
5	Менің шығындарым	3.1.1.4 өз шығындарын жоспарлау және негіздеу 3.1.1.5 өз шығындарын оңтайландыру жолдарын ұсыну	1
6	Адам досымен мықты	3.1.2.4 өз тәжірибесінен мысал келтіре отырып, адамдар арасындағы достықтың маңыздылығын дәлелдеу 3.1.2.1 сыныптың өзін - өзі басқару ережелерін түсіндіружәне өз нұсқасын ұсыну	1
7	Біз - әрқашан біргеміз!	3.1.2.1 сыныптың өзін - өзі басқару ережелерін түсіндіружәне өз нұсқасын ұсыну	1
25

vietos projekto įgyvendinimo įnašu natūra aprašas'
4.3.	Vietos projekto vykdytojo įsipareigojimai:
4.3.1.	Bendrieji vietos projekto vykdytojo įsipareigojimai, numatyti Vietos projektų administravimo taisyklių 33 -35.9. punktuose.
4.3.2.	Specialieji vietos projekto vykdytojo įsipareigojimai: netaikoma
Eil. Nr.	Vietos projektų finansavimo sąlyga	Patikrinamumas (Pateikiamas paaiškinimas, kaip vietos projekto paraiškos bus vertinama atitiktis finansavimo sąlygai, t. vertinimo metu y. kokius rašytinius įrodymus turi pateikti pareiškėjas, kad būtų teigiamai įvertinta atitiktis finansavimo sąlygai)	Kontroliuojamumas (kai taikoma) (Pateikiamas paaiškinimas, kaip vietos projekto įgyvendinimo metu ir vietos projekto bus kontrolės laikotarpiu vertinama atitiktis finansavimo sąlygai, t. y. kokius rašytinius įrodymus turės pateikti vietos projekto vykdytojas patikrų vietoje ir ex- post patikrų metu, kad Agentūra galėtų įsitikinti, jog yra visiškai laikomasi finansavimo sąlygų)
I	II	III	IV
4.3.3.	Papildomi vietos projekto vykdytojo įsipareigojimai, numatyti Vietos projektų administravimo taisyklių 41- 47 punktuose
4.3.3.1.	Įgyvendinti projektą per nurodytą laikotarpį, kuris neviršija 24 mėnesių nuo vietos projekto vykdymo sutarties pasirašymo dienos (įgyvendinimo trukmė nurodoma paramos paraiškoje (verslo plane);
4.3.3.2.	pradėti laikas, kai pradedami pradėti laikas, kai pradedami projekto įgyvendinimo darbus ne vėliau kaip per 9 mėnesius nuo sutarties pasirašymo dienos ( Darbų pradžia su investicija susiję faktiniai statybos darbai arba prisiimamas pirmasis teisiškai privalomas sutartinis įsipareigojimas užs akyti ir (arba) įsigyti įrenginius, arba bet kuris kitas įsipareigojimas, dėl kurio investicija tampa neatšaukiama, priklausomai nuo to, kuris įvykis pirmesnis. Žemės pirkimas ir parengiamieji darbai, pvz., leidimų gavimas, nelaikomi darbų pradžia ); Paramos gavėjas, pradėdamas įgyvendinti projektą, raštu apie tai informuoja Alytaus rajono VVG ir Agentūrą ir prideda patvirtinimo dokumentus (investicijos įsigijimo dokumentus, sutartį dėl paslaugų teikimo ir kt.). Projekto įgyvendinimo pradžia nėra laikoma konsultacijų projekto įgyvendinimo ir administravimo klausimais ir kitų bendrųjų išlaidų kategorijai priskirtinų išlaidų pirkimo-pardavimo, paslaugų teikimo sutarčių sudarymas;
4.3.3.3.	nuo paramos paraiškos pateikimo dienos iki projekto kontrolės laikotarpio pabaigos tvarkyti buhalterinę apskaitą (sudaryti balansą, pelno (nuostolių) ataskaitas) pagal Lietuvos Respublikos teisės aktų nustatytus reikalavimus;
4.3.3.4.	nuo paramos paraiškos pateikimo dienos iki projekto kontrolės laikotarpio pabaigos užtikrinti, kad su projektu susijusių buhalterinių operacijų
Forsøgsramme til fleksibel erhvervspraktik mv. i folkeskolen Sags nr.: 20/00525

## Forsøgsbeskrivelse: Forsøgsramme til fleksibel erhvervspraktik mv. i folkeskolen

1. Forsøgstitel:
(tekst)

2. Stamoplysninger:
• Ansøger:
• CVR-nummer:
• Adresse:
• Mail:
Kontaktperson
• Navn:
• Titel:
• Tlf.nr.:
• Mail:

3. Organisering af forsøget: Angiv ansøgers og eventuelle øvrige deltageres arbejdsdeling i forbindelse med forsøget, samt eventuelle deltagende skoler.
Ansøger • Hovedopgave:
Forsøgsdeltager 1 • Aktør : • Institutionsnummer, hvis deltager er en folkeskole : • Kontaktperson : • Hovedopgave:
Forsøgsdeltager 2 • Aktør : • Institutionsnummer, hvis deltager er en folkeskole : • Kontaktperson : • Hovedopgave:
Forsøgsdeltager 3 • Aktør : • Institutionsnummer, hvis deltager er en folkeskole : • Kontaktperson : • Hovedopgave:
Indsæt yderligere forsøgsdeltagere efter behov.