ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
beskrivelsen af proceduren nævnes de enkelte aktiviteter, tidsplan for udførelsen, og hvem, der er ansvarlig for opgaven. Tidsplan for revidering af proceduren beskrives også. Sikkerhed i forbindelse med outsourcing.

Eksempel 6 Brug Danske Vandværkers skabelon til en databehandleraftale.

### Hovedpunkterne i regelsættet/retningslinjerne er:

#### Punkt 4: Styring af aktiver

Eksempel 7 For at undgå at data falder i de forkerte hænder, kan det være nødvendigt at ødelægge it-udstyr eller dele af dette. Eksempelvis harddisken inden den bortskaffes. USB- nøgler og CD'er skal også ødelægges inden de bortskaffes. Hvis I blot sletter indholdet på en harddisk eller en USB-nøgle, kan det reetableres.

Punkt 5: Adgangsstyring Eksempel 8 System- og dataejer er programleverandøren (f.eks. Rambøll) og vandværket.

Punkt 8: Driftssikkerhed Eksempel 9 En sikkerhedsforanstaltning kan eksempelvis være installation af et whitelist-program, der sikrer, at pirat-programmer ikke kan gøre skade. Kombineres dette med et antivirusprogram, eksempelvis fra Microsoft, kan farlige programmer også slettes. Hvis programmerne indstilles til automatisk opdatering, vil ovenstående foregå uden, at it-brugeren bemærker det i dagligdagen. Eksempel 10 En teknisk sårbarhed kan eksempelvis være anvendelse af trådløst netværk på vandværket, fjernkommunikation med en privat medarbejder pc, eller fjernstyring af drift og administration i forbindelse med support. De sårbare punkter og forholdsreglerne, der træffes, skal beskrives og med jævne mellemrum revideres. Punkt 11: Leverandørforhold Eksempel 11 Ved fjernbetjening anvender medarbejderen hos leverandøren en pc, der kan udgøre en sikkerhedsrisiko, hvis den ikke som minimum overholder vandværkets egne regler for it- sikkerhedspolitik.
## Definitioner

#### Kontrakten anvender en række definerede begreber, som fremgår af bilag 1 (Definitioner). Medmindre andet er konkret angivet i forbindelse med anvendelsen af et begreb i Kontrakten, gælder den betydning, der fremgår af bilag 1.

## KAPITEL II: DUE DILIGENCE, ANALYSE- OG TRANSITIONSFASER Due diligence før indgåelse af Kontrakten

#### Før Kontraktens indgåelse har Leverandøren gennemført en due diligence. Af Bilag 2a (Due Diligence Information) fremgår hvilken Due Diligence Information Leverandøren har modtaget før Kontraktens indgåelse. Kunden har ansvaret for at alle informationer, som Leverandøren har efterspurgt, eller som Kunden i øvrigt burde indse var relevante for Leverandøren, er blevet udleveret som led i due diligencen. I bilag 2a er angivet hvilke efterspurgte oplysninger, materiale og anden dokumentation, Kunden ikke har været i stand til at give Leverandøren. Leverandøren har herudover fået adgang til alle efterspurgte oplysninger mv. Bilag 3b (Overdragelse af medarbejdere) angiver de medarbejdere, der overgår til ansættelse hos Leverandøren. Det er Kundens ansvar, at Leverandøren har modtaget alle oplysninger om den enkelte medarbejders ansættelsesvilkår, herunder oplysninger om sådanne overenskomster, kollektive arbejdsaftaler, fælles pensionsaftaler og lignende, som medarbejderne måtte være omfattet af.

#### Leverandørens specifikke forudsætninger for de angivne priser, levering af Services i overensstemmelse med Kontraktens krav og Leverandørens forpligtelser under Kontrakten i øvrigt er angivet i bilag 2b (Leverandørens Forudsætninger), i det omfang de ikke i øvrigt fremgår af Kontrakten. Såfremt det ud fra Due Diligence Informationen er konstaterbart for Leverandøren, at forudsætningen ikke er i overensstemmelse med de faktiske forhold på kontrakttidspunktet, skal dette være angivet i tilknytning til den pågældende forudsætning.
Kriteri rastet kur institucioni ofron Kriteri rastet kur institucioni ofron 4. program të ciklit të dytë 'Master profesional' në një drejtim specifik, jashtë profilit të institucionit, cilësia e tij garantohet nga institucionet partnere.
Shkalla e përmbushjes së standardit	Nuk përmbushet	Përmbushet pjesërisht	Përmbushet kryesisht	Përmbushet plotësisht

Standardi I.5 Institucioni i arsimit të lartë siguron marrëdhënie bashkëpunimi me institucione, kompani, palë të treta, aktorë të biznesit vendas dhe/ose të huaj në funksion të realizimit të programit të studimit, në përputhje me fushën dhe specifikën e këtyre të fundit.
Kriteret	Vlerësimi
Kriteri për hartimin, Kriteri për hartimin, 1. mbikëqyrjen dhe mbarëvajtjen e programit, siguron marrëdhënie bashkëpunimi brenda institucionit nëpërmjet ndarjes së detyrave mes njësive e personelit, marrjes së përgjegjësive respektive dhe analizës së vazhdueshme të punës së tyre.
Kriteri realizimin e objektivave e Kriteri realizimin e objektivave e 2. procesit mësimor e formues të studentëve, institucioni vendos marrëdhënie bashkëpunimi me institucionet homologe brenda dhe/ose jashtë vendit, aktorët e biznesit vendës dhe/ose të huaj.
Kriteri realizmin e programeve të Kriteri realizmin e programeve të 3. ciklit të dytë 'Master profesional', institucioni nënshkruan marrëveshje të posaçme me institucione, institute, kompani, të fushës përkatëse, për realizimin e praktikave profesionale, klinike, praktikave të punës apo stazhit etj.
Kriteri i arsimi të lartë Kriteri i arsimi të lartë 4. vendos marrëdhënie zyrtare e bashkëpunon me punëdhënësit për kryerjen dhe mbikëqyrjen e praktikës, në varësi të natyrës specifike të programeve të studimit që ofron.
Kriteri i arsimi të lartë Kriteri i arsimi të lartë 5. ofron trajnime profesionale të mëtejshme për studentët e diplomuar në bashkërendim me punëdhënësit.
Kriteri mënyrë periodike njësia Kriteri mënyrë periodike njësia 6. përgjegjëse për programin e studimit harton raporte analitike të përfitimeve nga marrëveshjet e bashkëpunimit në funksion të realizimit të programeve të studimeve.
## KANDIDATŲ SIŪLYMAI Į LASF KOMITETUS

2017

LASF nario siūlančio kandidatą ( -us) pavadinimas

POZICIJA LASF KOMITETE	SIŪLOMA KANDIDATŪRA (Vardas, Pavardė)
Teisėjų komiteto pirmininko
SVO komiteto pirmininko
Techninių reikalavimų komiteto pirmininko
Senjorų komiteto pirmininko

LASF nario Vadovas

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ Vardas, pavardė, parašas, A.V.
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

billede folk har af boligområdet, hvilket, ifølge Becker, kan resultere i en selvopfyldende profeti. Beboere og socialarbejdere har ikke en forståelse af Trigeparken som et utrygt boligområde med tendens til isolering fra det øvrige samfund, men grundet Trigeparkens stempel som ghettoområde, kan boligområdet nu risikere netop at blive et isoleret boligområde, hvor beboere er utrygge ved at færdes. For projektlederen er dette en reel bekymring:

'Jamen det betyder jo lige præcis at det er den måde vi bliver set på som jeg lige sagde tidligere, at når det er sådan at man har det her stempel, så betyder det at det kan være svært at få lejere herud, det kan være svært at overbevise andre nye om, nytilflyttere om at det her sted faktisk ikke er som en typisk ghetto, og det kan være, det kan være svært for nye at føle sig trygge i starten(…) når man kommer herud så det der med at gå trygt på gaden og sådan noget altså det der med at gå ud når det er mørkt at det kan man føle sådan lidt utrygt, og altså det er jo det der kommer med ved at få den her betegnelse, derfor gør vi også en rigtig rigtig stor indsats for at få tegnet det virkelige billede af det her område, fordi at Trigeparken er en atypisk ghetto'

Projektlederen udtrykker således i citatet ovenfor en bekymring over, at Trigeparken som ellers ikke af hende opleves som et utrygt sted, kan blive oplevet som sådan af eventuelt nye beboere, på grund af det ghettostempel som Trigeparken har fået påsat. Dermed kan politikeres fremlægning af ghettoområder som værende utrygge steder at færdes, blive til virkelighed for Trigeparken og de mennesker der opholder sig her. En beboer udtrykker ligeledes bekymring omkring konsekvensen af Trigeparkens stempling som ghettoområde. Især partierne Venstre og konservative lægger vægt på en forståelse af ghettoområder som værende isolerede parallelsamfund, en tilstand en af Trigeparkens beboer frygter, kan blive til virkelighed. Han udtrykker således en bekymring omkring barriere mellem Trigeparken og borgerne i den øvrige Trige by, i forbindelse med Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde:

'(…)de forældre der er meget højtråbende omkring det og sådan noget og overfor deres børn og siger 'hey i skal ikke lege med de der sociale taber' og ting
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

tillægges en betegnelse som ikke er svarende til den forståelse som beboere og socialarbejdere har af virkeligheden i Trigeparken. Med den viden jeg her ønsker at opnå, ser jeg beboere og socialarbejdere som bærer af betydnings- og meningssammenhænge, og det er således deres forståelse og fortolkning af Trigeparkens udnævnelse til Ghettoområde jeg vægter i nærværende speciale (Højberg 2004: 309). Flere videnskabsteoretiske retninger betoner denne vægtning, herunder fænomenologien, men da jeg samtidig går til denne undersøgelse med nogle forudindtagede forestillinger om formodede konsekvenser for beboere og det sociale arbejde i Trigeparken i forbindelse med dennes indføring på ghettolisten, bevæger jeg mig væk fra fænomenologien og denne retnings indlejrede forudsætningsløshed. Samtidig betyder min anvendelse af en teoretisk analyseramme, som er præsenteres i det følgende, at jeg bevæger mig væk fra de fænomenologiske retninger, hvor det anbefales at forskeren forholder sig ateoretisk til feltet, ud fra et ønske om at lade interviewpersonernes udsagn 'tale for sig selv' (Järvinen 2005: 41). Jeg positionerer mig i stedet indenfor den hermeneutiske tradition, nærmere betegnet Hans-Georg Gadamers filosofiske hermeneutik, hvor forståelse er udgjort af forforståelse og fordomme (Højberg 2004: 322). I den indledende del af specialet ekspliciteres således min forforståelse og mine fordomme som forsker, i forhold til hvordan jeg som udgangspunkt forstår de problemstillinger som jeg vil undersøge i dette speciale. Jeg går således ikke forudsætningsløs til nærværende undersøgelse, men tager udgangspunkt i det Gadamer betegner som en forståelseshorisont. Det er denne forståelseshorisont som jeg i den videre undersøgelse, ønsker at udfordre, udvikle og revidere, og dermed opnå ny erkendelse af den betydning beboere og socialarbejdere tillægger Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde, og de konsekvenser det har for beboere og det sociale arbejde i Trigeparken at denne påsættes en betegnelse som ikke svarer til den forståelse beboere og socialarbejdere har af boligområdet. Arbejdet med dette speciale er således præget af en løbende erkendelsesproces, hvor min forforståelse og mine fordomme løbende genskabes og rekonstrueres og gennem analyse resulterer i en ny forståelsesramme hvorved jeg besvarer problemformuleringen (ibid.: 325). Foruden min positionering inden for den filosofiske retning indenfor hermeneutikken, positionerer jeg mig ligeledes inden for den kritiske hermeneutik som den er præsenteret
7

kievieno atliktu darbu, žaisim žaidimus. Piešim atvirutes, dekoracijas grupei. Velykų šventė 04-04d.	pastabumą , spalvų gamą, susikaupimą. Patirs kūrybinį džiaugsmą.	sakytinę ir rašytinę kalbą, kūrybingumą. Atliks įdomių bandymų, juos aptarsime.	kurios lavins kūrybiškumą, plėtos vaizduotę, vaikai įsisavins daugiau informacijos.
Balandžio 4d. VELYKOS	Vyksime į miestelio biblioteką 04 - 02d.	Išvyką	Tėvų susirinkimas 04- 16d.
GEGUŽĖ	,,Mano šeima'' Diskutuosime kas yra mūsų artimieji, ką galima su jais nuveikti. Lavinsime dainavimo ir šokių sritis, darysime atvirutes, deklamuosime eilėraščius.	,,Pražydęs vardas'' Įtvirtins pagrindinių spalvų pavadinimus, ims aiškiau suvokti praeitį, dabartį ir ateitį. Lavins smulkiosios ir stambiosios motorikos įgūdžius. Atliksime darbą su sėklytėmis, vandeniu, kempine ir stebėsime kaip auga mūsų augalas.	,,Mano diena'' Aptarsime ką vaikai veikia kasdien. Diskutuosime kas patinka ir kas ne, nutarsim kas yra būtina ,o ką galima praleisti. Vaikai pieš savo dieną.	,,Pumpurėlio nuotykiai'' Kalbėsime apie vasaros pramogas, atliksime improvizacines užduotis, žaisime smagius žaidimus.
Mamyčių diena 05-02d.	Improvizacinė veikla ,, Ką aš veikiu su šeima'' 05-27d.

SUDERINTA Mokytojų tarybos posėdyje 2020-08-28 Protokolas Nr.7
ОПЕРАТИВЕН ПЛАНЗА НАСТАВЕН ЧАС

Училиште:	Предметен наставник:	Клас:	Учебна година:
2018/19
Наставен предмет	Француски јазик
Наставна тема	Semaine 4 ' Au Costa Rica '
Наставна содржина	36. Дебата за обновливи енергии , професии и занаети ИКТ
Тип на часот	1.Час за усвојување на нови знаења 2.Час за утврдување на знаења 3.Час за повторување и систематизирање на знаењата 4.Час за проверување и оценување на знаењата 5.Комбиниран час
Наставни методи	1. Демонстративен метод 10.Аудио - визуелен метод 2. Комуникативен метод 11.Аудио - лингвален метод 3.Метод на игра 12.Истражувачки - откривачки 4.Кооперативен метод 13.Метод на набљудување 5. Текстуален метод 14.Илустративен метод 6.Метод на пишување 15.Метод на практична работа 7.Структурален метод 16. хорско повторување 8. Монолошки метод 17.Еклетички(мешовит) метод (метод на усно излагање) 18.Метод на решавање на проблеми 9. Дијалошки метод (проблем - ситуации) (метод на разговор)
Наставни форми	1 .индивидуална форма на работа 2.работа во парови 3.фронтална форма на работа 4.работа во групи
Наставни средства	1. Учебник /Прирачник 7. Постер 2.Работен лист 8 . Илустрации/цртежи 3.Аудио запис 9. Проектор/платно 4.Табла и креда 10. ППТ презентација 5.Компјутер 11. Наставни листови 6. Проекција на филмови 12. Списанија
Наставни техники	Ментална карта , техника СТОП, Бура на идеи, Грозд -техника, Асоцијации, Усмено изразување, ЗСУ табела, Венов дијаграм, Мини лекција, Квиз, Т - табела, Влезен билет, Излезен билет, Креирање хипотези
Наставни цели ➢ Образовни Комуникативни • Лексички • ➢ Воспитни ➢ Функционални	Ученикот/ученичката треба да: ➢ Предложи да се придружи во работна екипа , да се работи заеднички ➢ Да изрази свој став,интерес , мотивација ➢ Да зборува за своите намери ➢ го збогати вокабуларот поврзан со обновливи енергии и професии поврзани со обновливи енергии ➢ го почитува редот за време на часот ➢ ја почитува работата и упатствата дадени од наставникот ➢ да соработува и споделува со останатите во паралелката ➢ се однесува според однапред поставените правила ➢ ги развива своите ментални способности и вештини ➢ ги развие способностите за разбирање и селектирање информации ➢ издвои важни информации
GENERALOBJECTIVES-

CHAPTER	METHODOLOGY	LEARNING OUTCOME
APRIL	Learners will be able to- 1) know about different organs of breathing system. 2) identify different types of joints in human body. 3) recognise different types of bones.
LESSON -1MY BODY TOPIC-Breathing system	Diagrammatic explanation YouTube video.
Topic- skeletal system	YouTube video Project based activity
Topic-joints	Explanation YouTube video Dance activity
LESSON-2 PLANTS TOPIC-Photosynthesis.	Explanation . YouTube videos	1)understand the process of photosynthesis in plants.
TOPIC-Reproduction in plants.	Activity based explanation By showing live examples.	2) recognise different modes of reproduction in plants.
TOPIC-Seed dispersal	Explanation by showing pictures.	3) know the importance of dispersal agents.
MAY
LESSON-3. FOREST TOPIC-Products of forest	Activity based explanation	Students will be able to- 1) understand about different types of forest products.
TOPIC-conservation of Forests.	Explanation Poster making activity.	2) develop awareness about the role of forests in life.
JULY
LESSON-4 ANIMALS-OUR FRIENDS TOPIC-Usefulness of Animals.	Activity-based.	Learners will be able to- 1) develop empathy and compassion towards wildlife.
Kestävän kehityksen kriteerien maastouttaminen -hanke

K. Lundgren / SYKLI

### Oppiminen tuki

Kohderyhmä: Opettajat (ala- ja yläluokat, lukio, ammattioppilaitos)

Mikäli olet

- • täysin samaa mieltä kuin väite, valitse 4
- • hieman samaa mieltä kuin väite, valitse 3
- • hieman eri mieltä kuin väite, valitse 2
- • täysin eri mieltä kuin väite, valitse 1

Arvioitava väite	4	3	2	1
Tunnistan erilaisia oppimisvaikeuksia ja osaan ottaa ne huomioon opetuksessani
Pystyn ottamaan opetuksessani huomioon yksittäisten oppilaiden/opiskelijoiden oppimisvaikeudet tai erityistuen tarpeet (ryhmäkoot, aikaresurssit)
Oppilaille/opiskelijoille tarjotaan apua ja tukea aina kun he sitä tarvitsevat
Oppilaille/opiskelijoille tarjotaan tarvittaessa tuki- tai erityisopetusta
Keskustelen oppilaiden/opiskelijoiden kanssa heidän edistymisestään koulutyössä
Keskustelen oppilaiden/opiskelijoiden vanhempien kanssa heidän lapsensa edistymisestä koulutyössä
Koulumme tukioppilaat toimivat aktiivisesti
Koulumme oppilashuolto toimii hyvin
Tunnen riittävän hyvin koulumme oppilashuoltoa ja osaan tarvittaessa ohjata oppilaitani oppilashuollon pariin
Opettajien ja oppilashuollon henkilöstön (mm. kouluterveydenhoitaja, -kuraattori ja - psykologi) yhteistyö sujuu hyvin
Saan tukea opetus- ja kasvatustehtävääni oppilashuollon henkilöstöltä
Oppilaat/opiskelijat saavat tarvittaessa helposti yhteyden kouluterveydenhoitajaan
Oppilaat/opiskelijat saavat tarvittaessa helposti yhteyden koulukuraattoriin
Oppilaat/opiskelijat saavat tarvittaessa helposti yhteyden koulupsykologiin
Kouluterveydenhoitajan, -kuraattorin ja/tai koulupsykologin tilat ovat hyvät ja asianmukaiset
Tunnen mielestäni riittävän hyvin oppilashuoltoa koskevat säännökset ja niiden vaatimukset oman työni kannalta
Olen saanut riittävästi perehdytystä em. säännöksistä ja niiden vaatimuksista
Koulussamme on tehty ja tunnen riittävässä määrin suunnitelman oppilas- tai opiskelijahuollon toteutuksesta
Henkilökunnalla on riittävän hyvä mahdollisuus osallistua oppilashuollon suunnitteluun
Avoin kysymys: perustelut ja parannusehdotukset
בס"ד \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ תאריך
Trigeparken - ghetto eller idyl? Speciale - kandidat i socialt arbejde. September 2012

socialarbejdere oplever i Trigeparken, kan dette dog netop blive virkeligheden. Når Trigeparken kategoriseres som ghettoområde og dermed tillægges en bestemt forståelse kan dette ifølge Becker, resultere i en selvopfyldende profeti, hvor Trigeparken netop bliver et isoleret boligområde hvor det er utrygt at færdes, en selvopfyldende profeti som både beboere og socialarbejdere i Trigeparken frygter. Det kan således konkluderes, at skønt beboere og socialarbejdere i Trigeparken ikke kan forbinde Trigeparken med den ghettobetegnelse som denne påsættes, får denne betegnelse virkelige og vidtrækkende konsekvenser for Trigeparken, dets beboere og det sociale arbejde der udføres her.

## Diskussion

Som det er argumenteret for i ovenstående analyse, synes Trigeparkens udnævnelse til ghettoområde, at have vidtrækkende konsekvenser for et boligområde, som af beboere og socialarbejdere betragtes som velfungerende med gode resultater af det sociale arbejde. Således har beboere og socialarbejdere en positiv forståelse af Trigeparken, som værende et fredeligt og attraktivt boligområde, men med dennes udnævnelse til ghettoområde, er Trigeparken ikke længere hverken fredelig eller velfungerende, men tillægges nu en forståelse som utrygt parallelsamfund. Da VKO- regeringen lancerede deres ghetto-strategi var målet at gøre op med ikke- danske værdier og parallelsamfund, at 'dække huller i Danmarkskortet'. På baggrund af analysen kan man frygte at en ghettopolitik der så at sige søger at dække huller i Danmarkskortet i stedet skaber huller, huller hvor beboere og socialarbejdere lades uforstående tilbage, hvor beboere og socialarbejdere bliver de dominerede hvis forståelse af virkeligheden i Trigeparken ikke ydes nogen anerkendelse, og hvor disse aktørers forståelse af Trigeparken som et attraktivt og fredeligt boligområde, erstattes af en forståelse af denne som værende et utrygt parallelsamfund.

## Analytisk generalisering

Generaliserbarhed i forbindelse med en kvalitativ forskning som jeg har udført i dette speciale, er ikke et spørgsmål om statistisk repræsentativitet men om en analytisk generalisering, dvs. en velbegrundet overføring af resultater opnået i en kontekst til andre
besiddes i dette uddannelsessystem. Dermed har Thomas haft en følelse af at være 'decideret dum' p.g.a. sin ordblindhed. Da han kommer på efterskole synes der at være større overensstemmelse med hans perceptionskriterier, det vil sige hans habitus stemmer bedre overens med de objektive strukturer, der i dette tilfælde omhandler den mere åbne undervisningsmetode, der anvendes på stedet. Han fremhæver derved ikke hans som ordblindhed som baggrund for, at han ikke at komme i uddannelse, men vægter i stedet, at han ikke er kommet ind på sin foretrukne uddannelse, da det kræver stor dygtighed. Umiddelbart synes han ikke på nuværende tidspunkt at besidde de kapitaler, som skal til for at komme ind på Animatorskolen. Han fortsætter dog med at stræbe efter at komme ind på et område, hvor det vanskeligt at få adgang til, da han ikke kan se, at han skulle have andre muligheder, eftersom det normale uddannelsesfelt, ifølge Thomas, ikke værdsætter den kapital han besidder, i form af at være 'kreativ' og 'anderledes'. Han nedvurdere dermed sig selv, hvilket kan ses i, at han beskriver det som 'Jeg failede groft', da han ikke kommer ind på den ønskede uddannelse. Det er et stort nederlag for Thomas, da han erfarer, at han heller ikke besidder de kapitalformer på det område der for ham giver bedst mening. Dette efterlader ham i en dårlig position, da han ikke kan se sig selv indenfor andre områder og dermed synes det håb løst for ham at få 'det rette'. Dette efterlader Thomas ' mellem to stole ' , idet han ikke kan få den lærerplads eller den uddannelse inden for det felt, hvor han selv mener at besidde den største kapitalmængde, nemlig i det kreative og kunstneriske. Ud fra dette kan der i Thomas` fortælling spores en social lidelse. Måden hvorpå Thomas fraråder andre unge at komme på kontanthjælp viser, at han såfremt han selv havde andre muligheder ville han benytte det. Han synes således at være bevidst om sin position samt at denne position ikke er efterstræbelsesværdig. Han befinder sig i det sociale felt, men hans oplevelser af dette refererer til forskellige måder at udføre det sociale arbejde på, da han har været i 2 forskellige kommuner, én hvor oplevelserne kan forstås ud fra en 'yde for at nyde' tankegang og én, hvor der har været fokus på det 'individuelle' ved personen. For ham h ar sidste givet mest mening og hans fortælling afspejler, at han befinder sig i det sociale felt, hvor der vægtes at lytte til den enkelte unge.

### Dannys fortælling

##### Barndom

Danny fortæller, at han altid har været et aktivt barn. '..min mor prøvede at tjekke mig dengang jeg var bette, men de sagde bare, at jeg var et meget aktivt barn. Det var heller ikke så meget fremme dengang