# Dokument o profesi konzervátora-restaurátora

####### vytvořený pracovní skupinou Komise konzervátorů-restaurátorů Asociace muzeí a galerií České republiky

Struktura a hlavní linie Dokumentu o profesi konzervátora-restaurátora (dále jen Dokument) byly přijaty členy Komise konzervátorů-restaurátorů AMG (dále jen Komise) na plenárním zasedání 4. září 2007 ve Znojmě. Text Dokumentu prošel dílčí korekturou na počátku roku 2010, při které byla změněna jeho hlavní struktura. Z toho důvodu byl aktualizovaný Dokument předložen k projednání plenárnímu zasedání Komise konanému dne 7. září 2010 v Uherském Hradišti, v rámci kterého byl Dokument přijat.

### Důvodová zpráva

Účelem Dokumentu je stanovit základní cíle, zásady a požadavky vztahující se k profesi konzervátora-restaurátora a určit roli konzervátora-restaurátora při ochraně kulturního dědictví v muzeích a galeriích České republiky. Tento Dokument je doporučující pro všechny členy Asociace muzeí a galerií České republiky (dále jen AMG).

Muzea jsou povinována společnosti uchovávat kulturní dědictví s důrazem na zachování maximální schopnosti každého sbírkového předmětu vypovídat v současnosti i budoucnosti o skutečnosti, t.j. o přírodě nebo společnosti (viz. „komplexní hodnota“).

Dokument byl vytvořen s cílem definovat a podpořit specifický muzejní přístup k ochraně předmětů kulturního dědictví. Tento specifický přístup spočívá především v uplatňování preventivní konzervace, která umožňuje průběžnou a efektivní ochranu komplexní hodnoty předmětů kulturního dědictví - zejména věcí movitých nebo jejich souborů, jako svědků minulých jevů a událostí, které se stávají v muzeích součástí sbírek a získávají status sbírkových předmětů (dále je pro termín předmět kulturního dědictví a sbírkový předmět používána legislativní zkratka předmět, viz vysvětlení pojmů). Pokud to stav předmětu vyžaduje, uplatňují se metody sanační konzervace či restaurování. Nezbytnou součástí tohoto systému jsou kvalifikovaní muzejní konzervátoři-restaurátoři, jejichž hlavní povinností je ochrana sbírek. Konzervátor-restaurátor má právo vykonávat svou činnost bez omezení profesní svobody a nezávislosti v rámci právního řádu České republiky a Evropské unie.

V českých zemích dosud nebyla profese konzervátora-restaurátora pracujícího s muzejními sbírkami jasně definována, proto je nutné v zájmu této profese přesně určit obor působnosti konzervátora-restaurátora a vymezit ho vůči ostatním oborům. Je nutné stanovit požadavky na náplň a rozsah vzdělání konzervátora-restaurátora.

Dokument je deklarací profesních zásad Komise pro domácí i zahraniční partnery. Zanedbání principů tohoto Dokumentu se neslučuje s profesionálním přístupem k oboru a poškozuje ho.

Předkládaný Dokument vznikl na základě následujících materiálů: Profesní kodex konzervátora-restaurátora ICOM-CC (1986); ICOM Code of Ethics for Museums (2004); Dokument z Vantaa (2000); Victoria & Albert Museum Conservation Department Ethics Checklist (1994, 2004); E.C.C.O. Professional Guidelines I-III (2002-2004); AIC Code of Ethics and Guidelines for Practice (1994); ICOM-CC Resolution on Terminology for Conservation (2008); Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací; Competences for Access to the Conservation-Restoration Profession. European Confederation of Conservator-