## KVARTALNI MONITOR BR. 68

### Saopštenje za medije

BEOGRAD, 23.jun 2022. godine 23.jun 2022. godine – Autori najnovijeg, 68. broja Kvartalnog monitora, u izdanju Ekonomskog fakulteta u Beogradu i FREN-a, istakli su sledeće

Početkom 2022. dolazi do znatnog pogoršanja najvažnijih makroekonomskih trendova u Srbiji. Privredna aktivnost je usporila, inflacija je dodatno ubrzana, a spoljni deficiti su znatno povećani. Veći deo ovih pogoršanja posledica je globalnih nestabilnosti – izbijanja rata u Ukrajini uz već postojeću energetsku krizu i visoku uvoznu inflaciju. Deo makroekonomskih pogoršanja iz Q1 duguje se i neodgovarajućim domaćim politikama – katastrofalnim upravljanjem javnim preduzećima iz energetskog sektora, preterano ekspanzivnoj fiskalnoj politici (naročito u pogledu izdašnih neselektivnih davanja stanovništvu i privredi) i nešto zakasneloj reakciji monetarnih vlasti na ubrzanje inflacije.

Međugodišnji rast BDP-a Srbije u Q1 iznosio je 4,4% BDP-a, što na prvi pogled može izgledati kao solidan rezultat, ali zapravo predstavlja znatno usporavanje u odnosu na stope rasta od sedam i više procenata koje su ostvarivane tokom 2021. godine (desezonirani podaci potvrđuju da je početkom 2022. došlo do zastoja u privrednom rastu). Ostvareni desezonirani BDP u Q1 bio je 0,5% manji nego u prethodnom kvartalu – što je prvi put od drugog kvartala 2020. da desezonirani BDP beleži pad u odnosu na prethodni kvartal. Iza kočenja privrednog rasta stoje snažno usporavanje investicija i pogoršanje neto izvoza koji će najverovatnije biti nešto trajnije prirode. Zbog toga smatramo da privreda sad ulazi u period niskog rasta ili stagnacije. Uzimajući u obzir lošije rezultate od očekivanja iz Q1, ali i brojne neizvesnosti s kojima će se privreda Srbije suočavati tokom godine, trenutno prognoziramo da bi rast BDP-a Srbije u 2022. mogao da bude do 3%.

Visoka inflacija je globalni trend koji je započet još sredinom 2021, a sad je naročito pojačan nakon izbijanja rata u Ukrajini. Inflacija u Srbiji je tokom 2022. ubrzavala iz meseca u mesec i prema majskim podacima međugodišnji rast cena iznosio je 10,4%. Dve trećine poskupljenja prosečne potrošačke korpe u Srbiji u proteklih godinu dana može se pripisati rastu cena hrane i naftnih derivata, ali se u poslednjih nekoliko meseci rast cena postepeno širi i na ostale proizvode. NBS je od početka godine usporavala inflaciju odbranom fiksnog kursa, smanjenjem novčane mase za blizu 10% kroz prodaju deviza i REPO operacije, a od aprila i povećanjem referentne kamatne stope. Vlada republike Srbije je usporavala inflaciju smanjenjem akciza na naftne derivate i administrativnom kontrolom cena energenata i osnovnih prehrambenih proizvoda, dok je fiskalna politika i dalje bila ekspanzivna. Administrativna kontrola cena je smanjila inflaciju u proteklom delu godine, ali su njene posledice rast dugova javnih preduzeća i države, kao i nestašica šećera i povećanje cena u budućnosti.

Pogoršani su robni, spoljnotrgovinski i tekući deficit, kao i odnosi razmene, smanjene su strane direktne investicije i devizne rezerve, a povećano je zaduživanje. Tekući deficit je u Q1 snažno povećan i dostigao je 1,3 mlrd evra (10,2% BDP-a) što predstavlja najveći deficit u jednom kvartalu u prethodnih deset godina. Na povećanje tekućeg deficita najviše je uticao rast robnog deficita koji je u prva četiri meseca povećan za 1,8 milijardi evra. Povećanju robnog deficita najviše je doprineo deficit u trgovini energentima koji je povećan za 1,3 milijarde, kako zbog rasta cena energenata tako zbog povećanog uvoza struje i gasa. Određeni uticaj na rast robnog deficita imalo je i neodmereno ograničavanje izvoza poljoprivrednih proizvoda.