## Tekstid, mis peaksid mudelil kursoriga liikudes avanema ja loetavad olema

## 1. Õpilase kunstilise arengu iseärasused

NB! Allpool kirjeldatud astmete üleminekud ei ole järsud ja nii on klassis alati eri arenguetapis õpilasi. See on normaalne ning seda on vaja märgata ja toetada. Kujutamisoskuste areng vajab toetavat keskkonda, see ei juhtu iseenesest.

### 7 - 10aastase õpilase kunstilise arengu iseärasused

Kooli tulles võivad lapsed oma kunstilise arengu ja varem omandatud kogemuste-oskuste poolest olla väga erineval tasemel. Spontaanne joonistamine, kritseldused, geomeetrilistest kujunditest kombineeritud joonistused võivad olla omased ka veel 1. klassi tulijale. Laps jõuab 7 - 8aastaselt enam-vähem süsteemse ja detailiseeritud kujutamisviisini. Selleks ajaks on lapsel kujunenud pildilised sümbolid, mida ta kasutab jätkuvalt oma joonistustes teatud kindlates tähendustes. Perioodi tunneb ära ka märgatava otstarbeka ruumikasutamisoskuse tekkimisega. Kujutades kasutatakse 'joont', mis jääb maa ja taeva v ahele. Allolevatel ja ülalolevatel objektidel on omavaheline side. On olemas eristatav äärejoon ning taevapiir. Esemedpildil on ruumiliselt seotud, värvid kajastuvad pildil nii, nagunadonlooduses. Kujundid ja vormid on lihtsalt defineeritavad ning on tihtipeale liialdatud, näiteks on inimene suurem kui maja, lilled on suuremad kui inimesed jne.

9 - 10aastastel lastel algab eneseteadvuse arengu periood, lapsed on väga enesekriitilised. Pildilised sümbolid muutuvad realistlikumaks, laste töödest kaob spontaansus. Sel perioodil teadvustab laps, et ei suuda kujutada objekte nii, nagu need tegelikult välja näevad. Samas peab ta oluliseks oma töö sarnanemist reaalse objektiga ning võib olla äärmiselt huvitatud sellest, mida teised tema tööst arvavad. Just sel ajal peab õpetaja olema tähelepanelik ja paindlik ning last tema arengus toetama ja julgustama. Laps võib kunstivahenditega tegelemisest isegi loobuda, kui tema töö ei vasta ootustele. Põhjuseks võib olla asjaolu, et lapse arusaamine maailmast on reaalne, kuid käeliselt ei ole ta veel nii osav, et seda kujutada. Õpetajate töös ongi põhikooli I aste kunstilise arengu poolest kõige kriitilisem. Kui lapsele pakutakse sel ajal mitmekülgseid võimalusi oma ideid kujutada, kui õpetaja suudab panna sel perioodil õpilase kunsti armastama ja nautima, siis teeb laps seda ka oma tulevases elus. Last tuleb toetada, pakkudes talle võimalusi tegelda kunstiga ning lastes tal tunda rõõmu loovtegevustest. Eelkõige peaks lapsel säilima julgus katsetada ja kasutada kunsti kui vahendit isikupäraste eneseväljenduste loomisel.

### 10 - 13aastase õpilase kunstilise arengu iseärasused

Hulk uuringuid on kirjeldanud 10 - 11aastaste laste loova mõtlemise vähenemist - nn 4. klassi madalseisu (joonis 2). Selles vanuses lapsed kaotavad võime mõelda n-ö väljaspool raame, kuna tajuvad ühiskonna survet mitte erineda massist. Lapsed püüdlevad pigem tavapärase poole ning väldivad ideid ja tegevusi, mis eristavad neid teistest. Lapsed tunnevad sel ajal kõige tugevamat survet sobituda ühiskonda ja järgida üldisi norme; seetõttu on õpetaja roll kaitsta nende loomingulist potentsiaali. 12. eluaastal muutuvad lapsed äärmiselt kriitiliseks oma tööde suhtes, mis toob esile pseudorealismi. Peamine rõhk on nüüd lõplikul tulemusel, sest