- 6. Kalkvatten är en uppslamning där man kan se bitar av ämnet, det ser grumligt ut. Socker i vatten är en lösning. Därför är det en klar vätska. En emulsion är en finfördelad vätska i en annan vätska, som exempelvis vispgrädde (en emulsion av fett och vatten).
- 7. Vårt blod är ett exempel på en vätska som både är lösning och emulsion.

## TESTA DIG SJÄLV 3.2

- 1. Vilka metoder passar bra för att separera uppslamningar?
- 2. Vilken metod passar bra för att separera ämnena i en lösning?
- 3. Vad händer om du filtrerar en lösning?
- 4. Hur fungerar destillation och vad kan den användas till?
- 5. Varför kan man inte enkelt dela upp en kemisk förening i grundämnen?
- 6. Hur fungerar kromatografi och vad kan den användas till?
- 1. Hur tror du att man bör göra om man vill dela upp mjölk i så många olika delar som möjligt?

Facit 3.2

- 1. Uppslamningar kan separeras genom dekantering, filtrering eller centrifugering.
- 2. Ämnen i en lösning kan separeras genom destillation.
- 3. Ingenting, både det lösta ämnet och vätskan passerar genom filterpapperet.
- 4. Man upphettar lösningen så att vätskan kokar bort och kvar får man det lösta ämnet. Ångan kyls ner så att man får tillbaka ren vätska. Metoden kan användas för att separera olika ämnen i en lösning, exempelvis de olika ämnena i råolja.
- 5. De metoder man använder för att separera blandningar fungerar inte när man vill dela upp atomslagen i en kemisk förening. För att göra det krävs kemiska reaktioner.
- 6. Man har en fast del och en rörlig del som vandrar förbi den fasta. Vissa ämnen följer lättare med den rörliga delen, som till exempel kan vara vatten. Andra ämnen fastnar lätt i den fasta delen, som till exempel kan vara papper. Omman gör kromatografi på en färg delas färgen upp i sina komponenter.

• Man kan centrifugera mjölken i en mjölkseparator för att separera bort fettet. Ommanfår bort allt fett får man kvar skummjölk, som är en lösning. Den kan man destillera för att separera vattnet från de lösta ämnena. Man kan också använda kromatografi som separerar fram mjölkprotein, mjölksocker, kalcium, vitaminer, med mera.

## TESTA DIG SJÄLV 4.1

- 1. Ge exempel på fyra gaser i luften och ungefär hur mycket det finns av dem.
- 2. Vilken gas finns det mest av i luften?
- 3. Hur stor del av luften är syre?
- 4. Ungefär på vilken höjd tar atmosfären slut?
- 5. Vad menas med att luften är tunnare på hög höjd?
- 6. Hur kan du ta reda på om en gas är ren syrgas?
- 7. Hur ser molekylerna och molekylformlerna ut för syre och kväve?
- 8. Ge några exempel på vad vi använder syrgas och kvävgas till.
- 9. Hur gör man för att separera de olika gaserna i luften?

• På vilka sätt tror du det skulle vara annorlunda på jorden om luften bestod av 100 % syre?

## Facit 4.1

- 1. Luft består av kväve 78 %, syre 21 %, koldioxid 0,04 %och ädelgaser 0,93 %.
- 2. Kväve är den gas som det finns mest av i luften, 78 %.
- 3. 1/5, eller 21 %, av luften består av syre.
- 4. Atmosfären tar slut på cirka 100 km höjd.
- 5. Luftens densitet minskar ju högre upp man kommer. Det blir alltså glesare mellan molekylerna ju högre upp man kommer.
- 6. Stoppa ner en glödande sticka i gasen som ska testas. Omdet är syre börjar stickan brinna.