haitta jäljelle jäävän omaisuuden käyttämiselle on korvattava. Lunastuslain haittojen korvaussääntelyn lähtökohtana on kiinteistön käytölle lunastuspäätöksen antamisen ajankohtana aiheutuvien haittojen hyvittäminen. MTK näkee tämän lainkohdan ongelmallisena viljelijöille aiheutuvien todellisten peltopylväshaittojen osalta. Viljelytekniikat kehittyvät ja toimenpiteet pellolla lisääntyvät. Aiheutuvia haittoja ei ole pystytty arvioimaan riittävästi lunastushetkellä. Tulevien haittojen diskonttaaminen nollakorkojen vallitessa ei ole perusteltua. Selvityksessä esitetään, että luovuttaja ei voine olla oikeutettu saamaan jälkikäteen korvausta sellaisesta haitan lisääntymisestä, joka perustuu hänen omaan toimintaansa. MTK ihmettelee pitäisikö viljelijän näin ollen jättää kehitys hyödyntämättä?

Selvityksessä ei nyt oteta kantaa siihen, voisiko lunastus useammin olla määräaikainen, jolloin haitatkin arvioitaisiin aina kausi kerrallaan. Esimerkiksi, sähkölinjan elinkaari lienee 40-50 vuotta ja kun ilmajohdot uusitaan ja tolpat korjataan, lunastettaisiin taas uudeksi kaudeksi. Sähköjohtohan ei ole ikuinen millään mittarilla. Sama logiikka toimisi esim. tuulivoimaloiden kohdalla. Johtokäytävää ei pitäisi saada lunastaa pidemmäksi ajaksi kuin sen muutkaan osat on sovittu.

MTK katsoo, että määrävälein maksettaviin korvauksiin tulee sisällyttää mahdollisuus korvaukseen määräämiseen huomioiden verkon käytöstä verkonhaltijalle syntyvä hyöty. Hyötyä voidaan mitata esimerkiksi siirretyn aineen tai energian määrällä tai siirrosta syntyneen liikevaihdon perusteella. Erityisesti sähköenergian siirtämisestä on kehittynyt kansainvälistä liiketoimintaa, jossa maanomistajien merkitys on olennainen. Osa sähköverkosta palvelee suoraan yksinomaan liiketoimintaa, kuten esimerkiksi tuulivoimalaitoksilta muuhun sähköverkkoon johtava sähkölinja. Maanomistajille oikeudenmukainen malli on huomioida esimerkiksi sähköverkossa siirrettävän energian määrä ja maksaa jatkuvaa korvausta. Liiketoimintaan sidottujen korvausten merkitys tullee tulevaisuudessa kasvamaan, koska verkkoj haltijat ovat yhtiöittämässä verkkotoimintojaan laajemminkin. Tällainen sopimusmalli tukee myös sopimusten määräaikaisuutta.

Sähkömarkkinalaki edellyttää sähkövarmuutta entistä laajemmin. Jotkut verkkoyhtiöt ovat päättäneet siirtyä maakaapelointiin, mikä erityisesti maanviljelijän näkökulmasta on valtavan iso muutos, jos vanhoista peltopylväistä päästään eroon. Kuitenkin monet yhtiöt ovat päättäneet jatkaa vanhoilla ilmajohdoilla ja panostavat ainoastaan näiden linjojen puuvarmuuteen. Mikäli erilaisista linjoista maksettavat korvaukset poikkeaisivat toisistaan, voisi maakaapelointi houkutella verkkoyhtiöitä ilmajohtojen sijaan. Tällaista ohjausvaikutusta ei maksetuilla korvauksilla nyt ole.

- 7.2. Lunastuslupa-asiasta tiedottaminen

MTK kannattaa sääntelyn tarkistamista

- 7.4. Toimitusmiesten kokoonpano

MTK kannattaa sääntelyn tarkistamista. Uskottujen miesten käyttämiseen liittyvät toimintatavat vaihtelevat hyvin paljon. Osaa valituista uskotuista miehistä ei käytetä lainkaan toimituksissa. Uskotuille miehille ei juurikaan ole tarjolla myöskään koulutusta tehtäviinsä. On varmasti toimitustyyppejä, joissa uskottujen miesten käyttäminen ei ole tarpeellista. Kuitenkin järjestelmä on syytä säilyttää. Olisi asiallista, että myös uskotuilta miehiltä edellytettäisiin jonkinlaista perehtyneisyyttä ja tätä kautta kiinnostusta kiinteistöasioihin.

- 7.5. Muita kysymyksiä

### Tarpeettomaksi käyneen lunastusoikeuden lakkaaminen

Tilanteessa, jossa käyttöoikeuden nojalla rakennettu rakenne esim. voimajohto on purettu ja käyttöoikeuden haltija on lakannut olemasta, ei välttämättä löydy sellaista tahoa, joka hakisi käyttöoikeuden lakkauttamista. Maanmittauslaitoksella viran puolesta tulisi olla mahdollisuus lakkauttaa päätöksellään ilmeisen tarpeeton käyttöoikeus ja poistaa näin kiinteistörekisteristä maankäytön suunnittelua haittaava epäselvyys.