- 4. På listan för Nordsjön finns många arter som är förbjudna att fiska (t.ex. många hajar och rockor), dessa kan knappast ses som kommersiella? Dessutom finns en rad arter som inte överhuvudtaget fiskas varken i Sverige eller av Sverige (några exempel är strömsill (står som greater silver smelt), dolkfisk, guldlax, mulle, långstjärt (står som roughhead grenadier), skoläst). För verkliga kommersiella arter har man med på listan många bestånd som är helt irrelevanta för svensk del då Sverige aldrig någonsin fiskar på dessa, t.ex. flera bestånd i Keltiska havet, engelska kanalen och Rigabukten och de flesta av t.ex. tobis- och kräftområdena (Farn Deep, Fladen, Firth of Forth och Moray Firth). Tobis fiskar vi i område 1, 2 och 4, marginellt i område 6.
- HaV hade själva lätt kunnat stämma av vilka bestånd som Sverige har kvoter för och hur infiskningen ser ut i volym för målarter och (önskade) bifångstarter och tagit fram en relevant lista med kommersiella arter och bestånd utifrån detta. Samtliga godkända PO ska varje år upprätta en årsrapport, dylika uppgifter och fakta återfinns exempelvis i dessa rapporter. Detta kunde också kombinerats med ett urval av hajar och rockor som förekommer i svenska vatten och som (oönskade) bifångster i det svenska fisket och som därmed kan anses vara känsliga. En sådan lista hade kunnat ha någon slags relevans för bedömningen av miljötillståndet för fiskeridödlighet och lekbiomassa. Den lista man nu har valt saknar sådan relevans och vi kan inte hitta bärande argument för att listan över bestånd ser ut som den gör.
- 5. Ett allvarligt problem med listan är att det för flera arter och bestånd som anges som grå, dvs 'ingen bedömning' så finns det de facto bedömningar från ICES (analytisk eller enligt försiktighetsprincipen)! Exempel är nordhavsräka i Skagerrak, Nordsjön och Norska djupet liksom makrill i no Atlanten som båda har en MSY-bedömning men står som grå i listan. För Skarpsillen i Skagerak & Kattegatt och torsken i Kattegatt finns det PA-bedömningar som inte heller tas med på listan. Dessutom verkar inte alltid bedömningen för de arter som faktiskt finns med på listan vara uppdaterad mot den senaste bedömningen gjord under 2017 när remissen skrevs. Ett exempel är kolja som i senaste ICES-bedömningen har SSB> Btrigger och alltså inte borde vara röd i D3C2. Data är alltså felaktiga.
- För flera arter där F ligger nära över Fmsy och/eller SSB mycket nära Btrigger har ICES gjort bedömningen att bestånden ändå fiskas hållbart ('harvested sustainably'). Detta gäller t.ex. för torsk i Nordsjön/Skagerrak, blåvitling i NO atlanten, vitling i Nordsjön/Skagerrak vilket borde framgå av rapporten.
- 6. För den vårlekande sillen i Skagerrak/Kattegatt/Västra Östersjön har samma bestånd helt olika bedömning för Östersjön och Västerhavet vilket ju måste vara helt galet. För Västerhavet är alla parametrar för detta sillbestånd gröna, medan i Östersjön har de plötsligt för exakt samma bestånd av sill blivit helt röda. Detta känns ju varken professionellt eller tillförlitligt utan helt enkelt alldeles fel. Även rödspättan är dubblerad och samma bestånd finns med i båda tabellerna.

### Inte bara fisket som påverkar fisken

I rapporten skrivs på s.63 att 'effekter av långvarigt högt fisketryck kan även kopplas ihop med andra storskaliga förändringar…' Detta är otydligt formulerat och svårt att förstå vad som menas. Vi tolkar det som att alla förändringar hos fiskpopulationerna faktiskt inte kan skyllas på fisket, även om det låter som ett något motvilligt erkännande av detta faktum. Sedan kan man med anledning av de allvarliga problem som sedan listas (övergödning, exploatering av lek- och uppväxtområden och klimatförändringar) ifrågasätta hur stor del av förändringar i fisksamhället som med säkerhet