utsträckning av passiva redskap. Där försöker man undvika dessa bifångster genom t.ex. pingers. Sjöfågel kan fångas i trål men även för dessa är det sannolikt vanligare att de fastnar i passiva redskap. Att det sker en bottenpåverkan av trålning är väl dokumenterat, men att detta alltid är skadligt för botten anser vi är mindre väl belagt. Många bottenlevande arter gynnas av bottentrålning medan andra arter missgynnas. När det gäller oönskade fiskfångster bör arbete med selektiva redskap när det gäller både arter och storlekar lyftas där svenska yrkesfiskare ligger i framkant när det gäller utveckling och användning av olika selekteringsmekanismer. Detta verkar dock vara helt okänt för rapportens författare! Det bör också på flera ställen i rapporten och underlagen förtydligas att det i praktiken varit trålstopp för svenska fiskare i Västra Östersjön under merparten av både 2017 och 2018.

### Fiskeridödligheten

#### (s.62/Tabell 17 samt tabellerna i underlagsrapport om fiskeridödlighet)

Tröskelvärdet för fiskeridödlighet måste ju vara F≤Fmsy och SSB≥Bmsy -trigger !! Detta gäller genomgående i hala rapporten och dess underlag (se även .tex. fig. 18, tabell 23, tabeller och figurer i underlagsrapporten). Målet för den gemensamma fiskeripolitiken är att alla kommersiella arter ska fiskas PÅ Fmsy, inte under. Det är även så ICES vetenskapliga rådgivning är uppbyggd. Detsamma gäller naturligtvis för SSB, att det på något sätt skulle vara 'underkänt' om denna ligger PÅ Bmsy-trigger är också det helt orimligt.

### Tabellerna för bestånd i Nordsjön och Östersjön

#### (underlagsrapport samt tabell 18-19 i huvudrapporten)

- 1. Sorteringen av listan och artnamnen . Den är inte sorterad efter varken svenska eller latinska artnamn (den verkar möjligen var sorterad efter engelska artnamn vilket är ganska märkligt). Vissa arter har man inte ens översatt till svenska artnamn, vilket borde visa hur viktiga de är för svenskt fiske och svensk naturförvaltning. Vissa artnamn på svenska är felaktiga (det heter sill och inte strömming i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt, blåvitling snarare än kolmule och det heter äkta tunga inte sjötunga). Detta borde HaV ha faktakollat internt innan remissen gick ut! Tobis och blåvitling brukar räknas till de pelagiskt fiskade bestånden.
- 2. Kolumnen D3C3 bedöms inte för en enda art och bör därför tas bort från tabellen. Det saknas tabelltext som beskriver vad de olika bedömningarna (D3C1, D3C2) innebär och hur sammanvägning för status för beståndet har gjorts. Det framgår inte i tabelltexten att data kommer från ICES översiktsskrifter för Nordsjön respektive Östersjön.
- 3. Urvalet av arter och bestånd. På s. 65 i huvudrapporten står att 'Bedömningen måste göras på en regional nivå för att återspegla förvaltningsområdet'. Det här blir ju bara fånigt. Detta innebär att man ska väga in i bedömningen en lång rad arter som i vissa fall inte förekommer alls i svenska vatten och som i väldigt många fall inte över huvud taget fiskas av svenska fiskare varken i svenska eller andra vatten. Vi ser att liknande regionala bedömningar görs även för säl, vilket vi ifrågasätter även där, medan man inte gör det för andra miljöparametrar som t.ex. näringsämnen där man endast ser till halterna i svenska vatten. Vi tycker att detta angreppssätt känns dåligt motiverat och godtyckligt.
- Att ta upp en lista med 93 'kommersiella' bestånd för Nordsjön när endast mellan 10- 20 av dessa arter fiskas kommersiellt i någon större utsträckning av Sverige (målarter och viktigare bifångstarter). För Östersjön anger man att det finns 17 'kommersiellt nyttjade' bestånd. Av dessa har Sverige kvot för 6 bestånd (sill, skarpsill och torsk) och många av de övriga är helt irrelevanta för svenskt fiske. Återstoden är inte kvoterade och fiskas endast i viss utsträckning.