### UNDERLAGSRAPPORT Storleksstruktur nyckelart fisk i kustvatten Östersjön

Det finns ingen fastslagen referensnivå för bedömningen, vilket gör att gränsvärdet kan anses vara godtyckligt satt. Hur kan man alls bedöma statusen när man inte har definierat ett gränsvärde som vilar på god vetenskaplig grund? Få provfisken och områden gör att resultaten inte kan skalas upp geografiskt på ett tillförlitligt sätt. Man skriver själva i texten att 'detta gränsvärde är preliminärt och inte bör användas för bedömning förrän efter ytterligare studier' - men ändå använder man värdet för att göra en bedömning?? Man skriver också att man inte på ett tillförlitligt sätt kan skala upp bedömningen geografiskt - men gör även sedan precis detta. Vi ifrågasätter med denna grund relevansen av bedömningen inom denna indikator.

Gränsvärdet är nationellt och använder indikatorn L90. Det framgår att EU-kommissionen föreslagit användande av L95 för indikatorn och vi saknar en diskussion om varför inte denna nivå använts istället och vilka skillnader det skulle innebära för bedömningen?

Bedömningen av de olika lokalerna är lite märklig. T.ex. för Lagnö är trenden minskande, men fortfarande över gränsvärdet 24 cm, detta bedöms som dålig status. För Kinnbäcksfjärden är värdet strax under gränsvärdet och stabilt, ändå underkänns även denna. Askö är den lokal där man kan se en tydlig minskning av storleken för abborre och här bör ökade resurser sättas in för att utreda varför situationen ser ut som den gör. Man skriver också att L90 legat på en stabil eller ökande nivå för de flesta av provfiskeområdena för 2011-2016. Bara två visar minskande trend. Man anger att bedömningen vilar på underlag från provfisken och vi föreslår att man också tittar på data från yrkesfiskets landningar för att öka kunskapen om abborre genom ett större dataunderlag. Man lyfter att man valt referensområden som ska vara minimal påverkan av människan, men det står också att visst fiske förekommer i områdena. Hur hänger dessa båda delar ihop och är området påverkat eller opåverkat?

### UNDERLAGSRAPPORT Förekomst nyckelart fisk i kustvatten Östersjön

Indikatorn är gemensam inom Helcom.

På s 9 görs en bra och tydlig beskrivning av referensdata. Detta saknas i många andra delrapporter. Olika geografisk täckning för provfisken och olika hantering i hur dessa skalas upp? T.ex. räcker det med ett provfiske i Norra Bottenhavet/Höga kusten men inte i Blekinge skärgård/kalmarsund?

Man har tagit proverna i områden med generellt liten mänsklig påverkan, men när man ser negativ utveckling hos fisken hänvisar man ändå detta till att bland annat högt fisketryck är en 'sannolik förklaring' även om man i meningen innan skriver att orsaken är svår att entydigt fastställa. Vi undrar över denna logik och varför man anser att just de faktorer som man framför kan anses som 'sannolika förklaringar'. Vad finns det för data som stödjer detta antagande? Lite senare i diskussionen skriver man att fisksamhällets utveckling i stor utsträckning främst förväntas styras av storskaliga miljöförändringar och naturlig variation, men trots detta skyller man alltså tidigare i diskussionen de områden som inte når god miljöstatus på bland annat fisket.

### UNDERLAGSRAPPORT Andel stor fisk i pelagiala utsjön Östersjön

Fisk över 38 cm i pelagialen inklusive torsk. Man vet inte om detta värde är relevant för att antas visa på god miljöstatus utan tittar på riktningen för trenden. Man har angett att trenden är negativ men inte specificerat hur denna trendanalys har gjorts. Infogad länk till Helcomdokument fungerade inte.