De betande fågelarterna har en god status. 'Sannolikt är denna grupp gynnad av eutrofieringen.' Ska man alltså se det som en negativ indikator på miljötillståndet att denna typ av fåglar ökar?

På s. 83 skriver man om 'dödlighet genom bifångst i nät'. Finns det belägg för att dödlighet i nät är signifikant, för vilka fågelarter och hur skulle man gemensamt kunna arbeta för att i så fall minska denna siffra? Vi efterfrågar mer forskning på denna punkt. När det gäller tumlare är ju pingers en bra metod, men för fågelarter saknas i stor utsträckning effektiva metoder att förebygga dödlighet i nät och andra fiskeredskap.

- 7. Bedömning av belastning - näringsämnen

Vi konstaterat att närsaltshalterna är för höga i många delar av våra kust- och utsjövatten och beklagar denna situation som är ett stort och allvarligt problem framförallt i Östersjön men också i delar av Västerhavets kustvatten. Vi önskar att ytterligare åtgärder genomförs på land för att avhjälpa situationen. Framförallt gäller detta bättre dimensionerade reningsverk i kustkommuner för att kunna hantera även sommarbefolkningen med den tillströmning av sommarboende och turister som den innebär samt förbud för användning av rötslam i jordbruket.

I kartorna på s 28 i rapporten framgår det dock att koncentrationerna av kväve och fosfor är jämförelsevis låga längs de svenska kusterna jämfört med många andraländers vatten, och vi tycker att detta bör lyftas i rapporten som något positivt, även om man ännu inte har nått de gränsvärden som finns. Att visa på de positiva steg som görs och gjorts är viktigt för att bibehålla en vilja till fortsatta förändringar och vi efterfrågar en mer nyanserad bild än bara rött och grönt. Många parametrar är ju nära eller mycket nära mål/gränsnivåerna och detta anser vi ska framgå för att visa att många delar i bedömningen är på god väg och inte ligger långt ifrån målen.

Vi saknar ett kortare resonemang om hur förändringen av Östersjön från oligotroft till eutroft samtidigt har möjliggjort större populationer av olika fiskarter genom den högre primärproduktionen och vilken nivå på näringsämnen som därigenom och med dagens uttag av fisk ur Östersjön är eftersträvansvärda. Det finns inte heller några resonemang om att fiske är ett sätt att föra bort näringsämnen ur övergödda vatten.

Vi undrar hur syrefria bottnar spelar in i bedömningen av indirekta effekter och anser att detta är ett av de största och allvarligaste hoten mot Östersjöns fauna men som inte belyses i någon större utsträckning i rapporten.

- 8. Farliga ämnen i livsmedel

På s. 51 bör det förtydligas att olika fiskarter ackumulerar farliga ämnen i olika hög grad.

Texten på s 52 är otydligt skriven och behöver förtydligas. Vad avses med kommersiella fiskarter? Gränsvärden för dioxiner etc. överskrids 'i vissa samlingsprover' - vad innebär detta? Texten bör även kompletteras med en tabell över olika arter från olika områden och om respektive art ligger över eller under gränsvärdena. Det är också otydligt om gränsvärdena för denna bedömning korrelerar med Livsmedelsverkets gränsvärden för konsumtion.

- 9. Marint skräp

Vi noterar att för marint skräp är det en trend snarare än en absolut nivå som utgör bedömningsgrunden och undrar varför så inte är fallet med fler av bedömningskriterierna då det verkar vara en enkel och relativt tillförlitlig bedömning.