Regionaalminister, rääkides finantsautonoomiast soovitas, et kui tahate autonoomiat suurendada, tõstke kohalikke makse. See on vähemalt meie jaoks läbikäidud tee ja ei anna tulemust. Tegelikult aga tingimustes, kus riigipoolsed toetused vähenevad või vähemalt ei kasva samas suurusjärgus kulude kasvuga ei ole meil muud teed, kui tõstamegi ise oma finantsautonoomiat. Kui soovime olla vähegi jätkusuutlikud oma KOKS-iga pandud põhiülesannetes, ei ole muud teed, kui keskenduda põhiülesannetele. Mis teha, et sellised valdkonnad nagu kultuur, sport, seltsitegevuse toetamine, huvitegevus, kuhu linn on piisavalt palju investeerinud, ei hääbuks? Peame siiski jätkama nende valdkondade korraldamist, aga kuidas? Kui täna panustavad inimesed ise spordi, vaba aja ja huvitegevuse kulude katmisesse ca 10% linna poolt saadavate teenuste kulude katmisest, siis esitatud strateegia põhjal peaks linnakodanike panus saadud teenuste kulude katmisse oluliselt kasvama. Midagi ei ole parata, kui riik vähendab toetust, siis tuleb see teha endil või üldsegi mitte teha.

Meetmed mis aitavad sellist strateegiat saavutada:

- 1. Kõikide olemasolevate laenude (v.a Kultuurimaja laen) refinantseerimine eesmärgiga vähendada aastaseid tagasimakseid ja muuta need ühesuurusteks.
- 2. Suurendada oluliselt linna tulusid teenustelt (vaadata üle kõik rendipinnad, reklaamitulud, tänavate sulgemised ja ürituste korraldamiseks üüritav linnaruum. Valminud Kultuurikeskuse ja muude uute rajatiste täismahuline rakendamine jne).
- 3. Vähendada järkjärgult 3-4 aasta jooksul linna toetust huvitegevusele ja spordile suurendades õpilaste osalust õppetasudes (spordikool, muusikakool, noortekeskus, kunstikool).
- 4. Mitte suurendada toetuste üldmahtu (spordibaasid, spordiklubid, seltsitegevus, kultuuriüritused, kirikud, muinsuskaitse ja linnus).
- 5. Säilitada 2012. aastal majandamiskulude tase 2011. aastaga võrreldes ja edaspidi mitte kasvatada üle 5% aastas.
- 6. Suurendada personalikulu järgnevatel aastatel mitte üle 5% aastas.
- 7. Jätkata linnale mittevajaliku ja amortiseerunud kinnisvarade müüki.

Tingimused, mis tagavad strateegia saavutamise:

- 1. Laenu intress mitte üle 1,4+Euribor 1,8 kokku 3,2%.
- 2. Tulumaksu laekumiste kasv 2012. aastal 4,3%, 2013. aastal 5% järgnevatel 6%.
- 3. Riigi toetusfond ei kasva, raamatukogule toetus ei kasva.
- 4. Teede hooldusraha kasv 25%.
- 5. Säilib Kultuuriministeeriumi toetus kultuurimaja ehituse laenu teenindamiseks aastani 2015.
- 6. Täiendavaid kohustusi võetakse ainult 2012 .aastal summas 306 000 € (lasteaed Vikerkaar, Haapsalu Veevärk neljas etapp).
- 7. Säilitatakse tasakaalus eelarve.

Istungi juhataja Jaanus Karilaid andis istungi juhtimise üle aseesimees Kalju Aigrole.

## KUULATI volikogu esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.

Volikogu juhatus otsustas panna selle punkti päevakorda, et tõsta volinike toonust, panna mõtlema viie-kuue aasta perspektiivis ja neist valikutest, mis meie ees seisab. Palusime ELL esindaja Jüri Võigemasti esinema, kes arvatavasti on praktilises kohaliku omavalitsuse teemas Eesti üks tugevamaid eksperte. Linnade liit ongi mõnes mõttes meie ametiühing, meie omavalitsuste õiguste eest seisja ja läbirääkija. Teine küsimus on see, et miks EMOL ja ELL läbirääkimised viimasel kolmel-neljal aastal on olnud oma analüütilise materjali väljatöötamisega väga viljakad ja näidatud dokumendid väga harivad, aga millegipärast