Man skriver också att man inte ser någon signifikant återhämtning av stor torsk för Skagerraks kustområden trots åtgärder med ökad fiskereglering. Vad eller när är det man jämför med? Även detta kan ju tyda på att huvudorsaken faktiskt inte är fiske.

Gränsvärdena som använd i SE avviker från Helcoms gränsvärden och det finns ingen motsvarighet inom Ospar. Detta är alltså en egen indikator, som inte är jämförbar med andra länder? Metoden - tråldrag som enbart görs i september aggregeras till ett årsmedelvärde? Eller har vi missförstått metoden?

### UNDERLAGSRAPPORT Stor bottenlevande fisk Västerhavet

I Västerhavet används LFI>50 cm för torsk medan i Östersjön >38 cm i pelagialen. Orsaken till skillnad i val mellan områdena bör belysas.

Man skriver att det fångas mer stora arter och individer i det demersala fisket än i det pelagiska fisket. Men man underlåter att skriva att de demersala kommersiella fiskarterna generellt ÄR större (maxstorlek) än de pelagiska arterna vilket förklarar mycket av skillnaden.

Indikatorn (Ospar- gemensam) jämför med ' början på 1980-talet då det ansetts att en större del av fiskbestånden fiskades uthålligt ' - uttalandet är anmärkningsvärt eftersom man i många andra underlagsrapporter hänvisar till ' ett omfattande och långvarigt överfiske ' och eftersom politiska steg har tagits inom EU för att må MSY för alla kommersiella bestånd. Referenstiden är alltså dåligt vald.

Rapporten baseras på kusttrålningar. Ska detta tolkas som att provfisket huvudsakligen sker i områden som inte trålas kommersiellt då de i huvudsak ligger innanför trålgränsen? Hur kan detta faktum påverka resultaten?

För kustnära områden (fjord och skärgårdsområdena) på Västkusten är läget allvarligt. Här sker med ett par undantag (Kosterfjorden, Gullmarsfjorden) ingen trålning då områdena är innanför trålgränsen. Situationen är stabil för utsjön i Skagerrak. För utsjön i Kattegatt är situationen mer problematisk och data saknas för många arter. För både utsjön i Skagerrak och Kattegatt (där trålning sker) skriver man ändå i rapporten att återhämtning kan ses från låga nivåer. Förhoppningsvis kan mer forskning i Kattegatt område belysa situationen bättre. Vi noterar också med intresse att man i rapporten skriver att man sett en minskning av bestånden i Öresund - där ju ingen trålning sker.

Målen för GFP och HMDuppenbart osynkade (storleksfördelningen i fisksamhället). GFP har som mål att genom selektiva redskap undvika fångst under minsta referensstorlek. Det demersala fisket har utvecklats mycket för att bli mer art- och storleksselektivt och fånga just det man vill ha för att undvika utkast.

Man skriver också i rapporten att ' Trålfiske generellt sett som inte selektiv ' eftersom man fångar stort antal arter i olika storlekar. Detta uppfattar vi som direkt stötande, helt felaktigt och utan vetenskaplig grund och förankring i verkligheten. Svenska fiskare har drivit redskapsutveckling inom trålfiske under många år. Man jobbar med t.ex. maskstorlek, trålutformning, selektionspaneler (seltra mm), rister, mmför att selektera både arter och storlekar. Man kan även styra fisket genom val av platser, djup, tidpunkter mm. Vi vill också påpeka att det sedan länge funnits separata trålfisken för räka, kräfta och fisk. Hur kan detta vara möjligt om trålfisket är helt selektivt??