### Ekonomisk analys:

SFPO anser att även underlags rapporten 'En ekonomisk analys av sektorer som är beroende av havet' (HaV rapport 2017:25) är undermålig vad gäller yrkesfiske. SFPO anser också att det är lite besynnerligt att den kompetens som krävs för att framta en ekonomisk analys såsom den i underlagsrapporten inte finns inom myndigheten; m.a.o. anser vi att det är minst sagt märkligt att den ekonomiska analysen tagits fram av Bisnode (och inte av myndigheten själv). Vi vänder oss starkt emot formuleringen i det första stycket i inledningen till underlagsrapporten. Där skriver man att man valt att även inkludera havsnära landaktiviteter som är beroende av havet som recipient , t.ex. industri och jordbruk. Formuleringen ' tillgången på havet som utsläppsmottagare är en förutsättning för branschernas överlevnad ' är inte bara häpnadsväckande och skrämmande utan även direkt anstötlig. Det är detta synsätt som har skapat den miljösituation vi nu har längs våra kuster, med avsaknad av fisk p.g.a. de befintliga miljöproblemen/utsläppen. Fiskenäringen beskylls på felaktiga grunder för utfiskning längs våra kuster när det inte alls är så; situationen - med frånvaro av fisk längs våra kuster - är orsakad och orsakas fortsättningsvis av dessa marinmiljöskadliga utsläpp. Fokus för dessa verksamheter måste vara att upphöra med att förstöra havet, det är helt enkelt inte seriöst att resonera så som görs och att få dessa utsläpp att upphöra borde vara mer högprioriterat om man menar allvar med miljöpolitiken. Havet ska inte vara och bör inte få lov att vara en soptipp för dessa branscher. I analysen, som avser 2010-2015, står att läsa att det är god lönsamhet för alla delsektorer utom själva det marina yrkesfisket. Fiskbestånden mår nu bättre år för år och det är ett faktum att vi har en underkapacitet i det svenska demersala fisket (kvoterna nyttjas inte fullt). Situationen 2016 och 2017 är långt bättre än under de tuffa åren i den valda perioden.

Det småskaliga fisket må generera mindre värde per anställd (anställd är dock fel terminologi, eftersom de oftast inte är anställda) än i det storskaliga fisket, men det småskaliga fisket är mycket värdefullt att bevara likväl. Det handlar om andra värden än rena kronor och öron i fisket, t.ex. kustkommuners attraktivitet, livsmedelsförsörjning osv. Att jämföra utifrån en associationsrättslig definition - AB - är för övrigt inte korrekt och leder fel.

### Samhällsekonomiska värden av marin rekreation, Huvudrapporten, s 23

Under denna rubrik lyfts värdet av den marina turismen och man hänvisar till bland annat fritidsfiskarnas rörliga kostnader så som resekostnader, fiskekort, båtbränsle samt investeringar i redskap och båtar. Det bör förtydligas över vilken tidsperiod som denna typ av kostnader avser, vi har svårt att tro att det t.ex. skulle röra sig om årliga investeringar i båtar och redskap för 2,6 miljarder kronor. Vi saknar en liknande analys av yrkesfiskets värden för samhällsekonomin på ett större plan, med värdet för yrkesfiskets båtar och fartyg, redskap, och rörliga kostnader så som båtbränsle. Vi anser också att man inte visar på de samhällsvinster som fås genom att yrkesfiskare och deras familjer bor och verkar på landsbygden, bidrar till att samhällen lever vidare och att uppehålla samhällsfunktioner, bidrar med skatt i glesbygdskommuner, håller viktiga och traditionella funktioner som hamnar, trålbinderier, fiskmottagningar, varv etc. levande mm. Jämförelsen mellan fritidsfiskets alla omkostnader, investeringar, utrustning, övernattningar etc. jämförs ofta med yrkesfiskets värde av landad fisk i första led, vilket naturligtvis är en helt missvisande jämförelse inte ens i nivå med att jämföra äpplen och päron.

- 2. Definition av god miljöstatus, indikatorer och bedömningskriterier

I rapporten framgår (t.ex. s 14) att ' Bedömning av miljötillståndet ska göras i förhållande till ländernas definitioner av vad som kännetecknar god miljöstatus .' SFPO anser att detta angreppssätt gör att bedömningen av samma vatten med samma data av två grannländer kan bli helt olika beroende på vilka nationella mål om god status respektive land har och hur dessa avspeglas i ländernas