## Päevakorrapunkt nr 1

### Kohaliku omavalitsuse finantsautonoomiast ja Haapsalu linna eelarve tulude prognoos aastani 2015.

## KUULATI Eesti Linnade Liidu tegevdirektori Jüri Võigamasti ettekannet.

Istungi CD on protokolli juures volikogu kantseleis.

Austatud volikogu liikmed! Ettekanne on 67 näidatava slaidi põhjal. Omavalitsus täidab talle pandud ülesandeid ja rahad on maksumaksja poolt antud. Koks on töö aluseks ja ülesannete loetelu on hästi põhimõtteline. Ülesannete struktuuri üks ots on jäetud lahti kohalik omavalitsus ja riigikogu. Kõik ülejäänud struktuurid tegutsevad täpselt antud ülesannete raames. Meie kohta on öeldud, et täidame ülesandeid, mis ei ole seaduses antud kellegi teise otsustada ja korraldada - kõik, mis kohapeal toimub ja vajab lahendamist, tuleb lahendada lisaks seadusega meile pandule. Lahendamiseks on meil eelarve. Kohaliku omavalitsuse eelarve tulud on kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks: seaduse alusel pandud kohustused; riiklikud kohustused ja vabatahtlikud ülesanded. Kõik oleks lihtne, kui kõik sõltuks meist endist, aga tegelikus elus tehakse erinevad otsused erinevatel tasandite. Tuleb meeles pidada, et Eesti maksusüsteemil on teatud spetsiifika ja kohaliku omavalitsuse tegevuse tingimused sõltuvad riigikogu, ministeeriumi ja valitsuse vastuvõetud otsustest, sh riigi eelarve. Mõjutab ka kõik, mis toimub Euroopa ja maailma ulatuses. Seda tõestati ka meile eile, kui osa rahaprotsessidega läks hästi kiireks. Kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduses on fikseeritud need tulublokid, mis eelarvesse tulevad - maksutulud; tulud kaupade-teenuste müügist; saadavad toetused; muud tegevustulud.

Kohalikele eelarvetele laekuvad maksud, neid on kahte tüüpi, on riiklikud maksud: füüsilise isiku tulumaks, maamaks, keskkonnatasud. Kohalikke makse ma täna ei tsiteeri. On üks osa kohaliku omavalitsuse (KO) tuludest, mida nimetame tulubaasiks, kus on riiklikud maksud, kohalikud maksud ja tasandusfond - Euroopa kohalike omavalitsuste harta andmete kohane ühtlustamise fond, mille abil püütakse hoida riigi kõigi omavalitsuste tulud elaniku kohta minimaalselt sellel tasemel, et erinevused ei oleks väga suured. Eestis on ühtlustamise tase u 90% juures. Teine plokk on toetused (hariduskulud, toimetulek, sotsiaalteenused jne). Toetused võivad olla ka väljaspool seda loetelu, nt projektipõhised toetused jne.

Kirjeldus neis erinevaid plokkides majanduskriisi taustal kuulatav CD-lt.

## KUULATI linnavalitsuse finantsjuhi Martin Schwindti kaasettekannet.

Eelarve tulude prognoos. Ainult eelarve tulude prognoosimine ajas ei võimalda luua tegelikku ülevaadet finantsseisust ja muutustest. Nii nagu tulud, muutuvad ka kuluvajadused. Seega vaatleksin tulude, kulude, investeeringute ja finantseerimistehingute prognoose koos ehk siinkohal on tegemist eelarvestrateegiaga

- 1. Eelarvestrateegia.

Vastavalt KOFS tuleb 2012. aasta eelarve koostada uue ülesehituse järgi ja eelarve koostamise aluseks nii nagu ennegi on arengukava. Arengukava soovid ja võimalused viiakse kokku eelarvestrateegias. Eelarvestrateegia on põhiosas valmis ja see on täna tabelina teie ees. Lõpliku variandi esitab linnavalitsus volikogule koos arengukava muudatustega oktoobris.