- • När det gäller sälar är målnivåerna för populationerna uppenbart politiskt valda och saknar vetenskaplig grund. Bedömningarna för säl är verklighetsfrämmande och känns inte seriösa.

## Nedan följer utveckling av våra resonemang kring dessa punkter och SFPO:s detaljerade synpunkter på rapporten och dess underlag i övrigt.

- 1. Ekonomisk analys och statistik

### Ekonomisk statistik

SFPO har förståelse för att uppgiften - att identifiera och redovisa den ekonomiska betydelsen av Sveriges maritima näringar - är komplicerad. Underlagsrapporten 'Ekonomisk statistik om sektorer som är beroende av havet' (HaV rapport 2017:16) sägs ta sikte på metodutvecklingen och resultaten av ny statistik. Vid en genomläsning känns det som om materialet är behäftat med skattningar och avgränsningar som man tvingats att göra - sammantaget leder det till att det presenterade materialet känns osäkert. Som läsare får man intrycket att det är för mycket fakta som presenteras på för få sidor på ett svajigt sätt, utan att man tydligt anger de definitioner etc. som använts. Av tabell 2 i underlagsrapporten framgår om fiske att det finns 1 419 företag och 513 anställda. Är detta verkligen med sanningen överensstämmande att det är så många som är anställda? Vi tror att det är färre inom fisket som är formellt anställda. Det framstår som undermåligt att man inte närmare beskriver vad som ingår i 'Marin turism & rekreation'. Appendix 2 brister i detta hänseende. Vad är det för definitioner som har använts för t.ex. 'Sportvaruindustri' under 'Marin turism & rekreation'? På s. 21 i underlagsrapporten skriver man ' För att få fram statistik om de maritima näringarna har en population av företag byggts upp med hjälp av olika källor '. Vad menas med 'för att få fram statistik'? Var är definitionen av maritima näringar? Vad är en population av företag? Vad betyder med hjälp av olika källor? SFPO tror att rapporten hade tjänat på en mer seriös ansats. En aspekt som inte synes ha beaktats i rapporten är graden av beroendekoppling till havet. Havsbaserad vindkraft är en maritim näring som ingår i analysen, men denna havsbaserade vindkraft kunde lika gärna ha varit landbaserad. Att säga detsamma om t.ex. fiske förefaller är däremot inte möjligt. Vidare hade rapporten tjänat på att man angav varför vissa avgränsningar gjorts i stället för att bara säga att de gjorts (t.ex. i fråga om kärnkraft, som exkluderats). Sammantaget anser vi att den nationalekonomiska kompetensen bakom rapporten verkar otillräcklig.

I huvudrapporten (s 20) skriver man att yrkesfisket utgör mindre än 1% av den totala maritima sektorns omsättning. SFPO vill påpeka att yrkesfisket tillsammans med fiskberedningen står för 10% av de maritima näringarna och är därmed 5:e störst. Utan yrkesfisket skulle inte beredningsindustrin historiskt ha etablerats till den verksamhet som den har idag och vi anser att dessa båda är beroende av varandra och därför bör räknas tillsammans. Yrkesfiskets omsättning räknas som vanligt bara som avsättningen i första led vilket ger en förminskad bild av den ekonomiska betydelsen av det inhemska yrkesfisket. Man brukar räkna med att en yrkesfiskare genererar fem heltidsjobb i land. Fiske, i likhet med jordbruk, tillhör Sveriges basnäringar. Att inte beakta detta och ej heller beakta att fiskets alternativintäkt kunnat vara långt mycket större, om havet inte hade tillåtits att vara recipient (miljögiftsmottagare etc.) är konstigt. Man bör seriöst begrunda om samhällsnytta inte är något som skulle ha beaktats i förevarande ekonomiska analys. Vi anser med andra ord att infallsvinkeln i analysen är för liten.