- s. 119 Resultat scenarioanalys 2030

' Om den gemensamma fiskeripolitiken resulterar i fångstkvoter som överensstämmer med målsättningarna i havsmiljödirektivet ' kan god miljöstatus nås. Här måste man ha klart för sig att den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) i första hand strävar efter att uppnå sina egna målsättningar, där en är att alla kommersiellt nyttjade bestånd ska nyttjas på en MSY-nivå 2020. GFP:n föreskriver också att man ska ta hänsyn till ekonomiska aspekter. Att målen i HMDinte överensstämmer fullt ut med målen i GFP är ett problem men anpassningar kan komma att behöva göras på båda sidor för att få dessa att stämma överens, inte enbart på GFP-sidan.

- s.120 tabell 33.

Vi anser att man borde lägga större fokus på de näringar där trenden pekar åt fel håll och faktiskt också berömma de näringar där alla trender pekar i rätt riktning även om man anser att det går för långsamt. PÅ fiskets område har mycket gjorts redan och en del resultat tar tid innan man ser, så att alltid bara få höra att man inte gjort tillräckligt mycket och tillräckligt fort blir lite nedslående i längden och minskar viljan till ytterligare åtgärder. Även många andra näringar rör sig i rätt riktning med nedåtgående trender för påverkan. Vi önskar att detta förmedlades utåt i större utsträckning för att stärka de som redan gjort mycket och bidra till att bibehålla viljan att bidra ytterligare.

- s. 121 Belastningsutveckling yrkesfiske

'Beslut inom GFP är avgörande för att minska fiskets belastningar till en hållbar nivå.' inom GFP är avgörande för att minska fiskets belastningar till en hållbar nivå.' här hänvisar man till fiskekvoterna (TAC) och vi vill åter påpeka att många bestånd redan nu fiskas på eller nära MSY och att många ytterligare är på väg mot MSY men politiska beslut har gjort att vägen dit har tagits mer gradvis.

Man hänvisar också till åtgärder i havsmiljöprogrammet, t.ex. ÅPH19 som ka utveckla insamling av förlorade fiskeredskap och förebygga förlusten av nya. I detta sammanhang vill vi lyfta att här gör yrkesfisket redan idag ett jättejobb att lokalisera, ta upp och ta iland båda sina egna och andras förlorade redskap. Ytterst få redskap förloras av yrkesfiskare idag men här finns en del gamla synder att städa upp. Vad som behövs är bra uppsamlingsstationer för återhämtade redskap i fler fiskhamnar och system för att återvinna dessa. Vi vill också lyfta det stora problemet som fritidsfisket utgör när det gäller förlorade redskap, såväl garn och burar av olika slag, och att det på denna front görs väldigt lite för att informera och påverka de skyldiga. Privatpersoner kan billigt köpa nya redskap om de förlorar sina, de har sämre kunskap än yrkesfiskare var de ska sätta dem för att inte bli av med dem och de har betydligt sämre förutsättningar att lokalisera och ta upp sina redskap som de förlorat. SFPO anser att det ska vara obligatoriskt att märka och registrera alla fiskeredskap i havet, då blir det tydligt vem ett förlorat redskap tillhör och incitamentet att inte förlora dem ökar.

- s. 122 belastningsutveckling marin turism

Från och med 2015 finns ett totalförbud mos latrintömning till havs för fritidsbåtar. Vi undrar hur detta följs upp, efterlevs och kontrolleras. Har någon blivit lagförd för brott mot denna regel?

Fritidsfiskets belastning när det gäller uttag av fisk - här är det stora brister i kontroll och efterlevnad. Ett exempel är kontrollen av fritidsfisket efter hummer, samt fiske med handredskap i områden där detta är förbjudet.

- 14. Bedömning av pelagiska och bentiska livsmiljöer

Vi anser att man ska ta med även de bottentyper som inte kan bedömas pga. otillräcklig information i sammanfattningarna för att visa en bredare bild.