skaldjur som gör att de inte kan konsumeras kan vi konstatera att metoden definitivt känns otillförlitlig och saknar transparens.

När det gäller sjöfartens påverkan står det att den inte rör sig i de känsligaste delarna av ekosystemet och därför anses ha relativt låg påverkan. Här anser vi att man inte har tagit hänsyn till de utsläpp som sker från sjöfarten i form av näringsämnen (latrintömning etc.), potentiella oljeutsläpp (som definitivt drabbar de känsligaste delarna av ekosystemet), främmande arter som medföljer ballastvatten, samt tillförsel av plast och skräp till havsmiljön. En märklig mening lyder: 'Påverkan är dock relativt låg sett till dess påverkan'.

Även vindkraft bedöms ha en låg påverkan på havets ekosystem och vi undrar hur man här har tagit hänsyn till de störningar som tillförs i form av vibrationer, buller, och påverkan på t.ex. fågelliv och fiskliv där det finns studier som visar hur djur förändrat sitt beteende på grund av vindkraftsanläggningar till sjöss.

Något vi saknar helt i bedömningen av ekosystemtjänster är belastningar från land som inte härrör till en viss industri , t.ex. plastskräp från land som på olika sätt hamnar i och vid havet, mikroplaster från avlopp, vägar och .tex. konstgräs mmfrån andra typer av mänskliga aktiviteter. Vi undrar hur dessa kommer in i bedömningarna.

På s.113. skriver man om ' redovisning av de studier som ingår i analysen ' - vi undrar vad detta är för redovisning och vilka studier det är man hänvisar till. Vi undrar också vad metoden är för uppskattningen och vilka data den baseras på. Eftersom referenser saknas i detta stycke kan vi inte granska dessa och bedöma deras tillförlitlighet utan ifrågasätter giltigheten för hela denna del av rapporten.

För flera belastningar bedömer man (s. 122-128) att de kommer ligga på samma nivå i framtiden trots att befolkningen och de olika aktiviteterna fortsätter öka, vilket vi tycker känns ganska orimligt. T.ex. menar man att rekreationen kommer vara på samma nivå som idag, även om befolkningen ökar. Är det inte mer sannolikt att rekreationen och de belastningar som kommer av den kommer att öka i samma takt som befolkningen? Fler besökare vid kusterna ger sannolikt en högre belastning.

Man hänvisar till en studie av New Economic Foundation om 'värdet för yrkesfiske vid maximalt hållbara nivåer'. Vi undrar vilka bestånd det är man anser inte fiskas vid MSY i t.ex. Sverige. Vi undrar också om studien baseras på de politiskt satta kvoterna, eller det fiske som faktiskt bedrivs i Sverige som för många arter ligger betydligt under Sveriges tilldelade kvot, så även 2014. Vi ser i första hand stora vinster för fisket om myndigheterna möjliggör fullt kvotnyttjande av de kvoter vi redan har (som är satta med bästa möjliga vetenskap som grund och med MSY som mål för alla kommersiella arter i den gemensamma fiskeripolitiken)! Man skriver att det finns en ' ekonomisk potential av ett hållbart fiske ' som om vi idag skulle bedriva ett ohållbart fiske. Vi vänder oss starkt mot dessa formuleringar och kräver att HaV har bättre koll på vad de skriver om! Även analysen av den potentiella tillväxten för den marina turismen är tyvärr glädjesiffror som vi tror saknar grund i verkligheten.

- 13. Styrmedel för havsmiljön

### s.118-119 Styrmedel för havsmiljön

Dåligt språk i denna del.