variationen i populationen. För att nå god miljöstatus enligt havsmiljödirektivet borde alltså nivån vara 10 000 vargar i Sverige? Jämförelsen med varg är också intressant när man vänder blad till s.96 och läser om tumlare i Östersjön att för däggdjur bör ' minsta livskraftiga populationsstorlek vara 2 261-5 095 individer '.

### Se ytterligare detaljerade kommentarer till underlagsrapporterna om säl (16) nedan.

- 5. Tumlare

Är populationen av tumlare i södra och centrala Östersjön att se som en helt egen isolerad population utan förbindelse med Kattegatt, Skagerrak och Nordsjön? Med tanke på att betydligt större valarter relativt frekvent hittar in i Östersjön och också ut ur den igen verkar det mer sannolikt att även tumlarna i Östersjön har utbyte med tumlare i både Bälthaven och Västerhavet. Omså är fallet kan sannolikt tumlare i området välja att förflytta sig till andra områden om förhållandena är missgynnsamma för dem o ch en nedgång i denna 'population' kan vara ett tecken på att en sådan naturlig förflyttning sker som svar på olika variationer och förhållanden i miljön. Då det saknas faktablad för tumlare i bakgrundsmaterialet till bedömningen är det svårt för oss att veta på vilka fakta, antaganden eller undersökningar som den inledande bedömningen baseras. Här saknas också helt referenser när det gäller tumlare.

Det är naturligtvis beklagligt när marina däggdjur och fåglar fastar i fiskeredskap och dödas. Pingers används i stor utsträckning för att skrämma tumlare från fasta redskap och förhindra att de fastnar. Man skriver att bifångsterna av tumlare är höga i förhållande till den låga populationen, men vi anser att man snarare kan se bifångsterna som ett tecken på att populationen är relativt hög. I en större population är rimligen interaktionerna mellan tumlare och fisket högre än i en mindre population. Det är också väldigt otydligt vad denna bedömning baseras på då man senare skriver att några tröskelvärden för bifångster inte är fastslagna. Det finns inte heller någon underlagsrapport som ger mer information om hur bedömningen har gjorts. Att som i tabell 21 ha tröskelvärdet ingen bifångst är orimligt med tanke på att det är omöjligt för fisket att helt undvika att bifånga tumlare trots skyddsåtgärder.

På s 79 skriver man att 'med hänsyn till obduktion av strandade djur längs svenska kusten måste det antas att antalet bifångade djur ät betydligt högre än 1'. Vi undrar vad som menas med detta påstående och vad det är för obduktionsfynd som gör att man misstror rapporteringen hos svenska fiskare om det är så denna mening ska tolkas.

Man jämför även antalet bifångade tumlare med bifångsterna i laxredskap 1960-61. Denna typ av jämförelse med ett fiske som är så vida skilt från det fiske som sker idag både till typ av redskap, antal fiskare etc. ser vi som inte bara missvisande utan faktiskt helt värdelös.

- 6. Fåglar

Man skriver i rapporten att ' Här kan möjligen det storskaliga kommersiella fisket av tork indirekt gynna de arter som delvis livnär sig på samma föda som torsk '. Vi konstaterar med viss ironi att till och med när det går bra för vissa fågelarter så är det alltså fiskets 'fel'. Att det enkom skulle vara 'det storskaliga fisket' som har resulterat i situationen som vi ser hos Östersjötorsken anser vi inte är vetenskapligt belagt. Fisket av torsk i Östersjön är idag historiskt lågt och kvoterna fiskas inte upp.