3/9

ARVIOINTIKRITEERIT	4 ERINOMAINEN	3 HYVÄ	2 TYYDYTTÄVÄ	1 PUUTTEELLINEN/HEIKKO
11. Tiedon hyödyntäminen toiminnan suunnittelussa - tilastotieto, tutkimustieto, kokemustieto	Toimintaa arvioidaan ja kehitetään monipuolisen tiedon avulla kuten tunnusluvut, tutkimustieto esim. kouluterveyskysely, muu ajankohtainen tieto nuorista ja alueesta.	Toiminnasta kootaan tunnuslukujen lisäksi kokemustietoa omilta työntekijöiltä ja verkostoista.	Tunnusluvuista keskustellaan ja niiden muutoksia analysoidaan työyhteisössä.	Toiminnasta kootaan sovitut tunnusluvut.
12. Asiakaspalautteiden hyödyntäminen toiminnan suunnittelussa	Asiakaspalautetta kerätään suunnitelmallisesti ja systemaattisesti myös nuorten huoltajilta ja yhteistyökumppaneilta. Tuloksia peilataan muuhun nuorilta saatuun tietoon (esim. osallistava budjetointi) ja alueesta koottuun tietoon.	Asiakaspalautejärjestelmä on monipuolinen kuten kyselyt, keskustelutilaisuudet, suullinen palaute. Palaute käsitellään nuorten kanssa ja se huomioidaan toiminnan suunnittelussa.	Ohjaajat keräävät asiakaspalautetta spontaanisti erilaisten menetelmien avulla. Palautteet käsitellään yhteisössä.	Nuoret antavat palautetta suullisesti.
13. Vuorovaikutuksen aktiivisuus	Ohjaajat toimivat aloitteellisesti ja huomioivat kaikki tilassa olevat nuoret. Ohjaajat tukevat nuorten välistä keskustelua ja haastavat nuoret vuorovaikutustilanteisiin. Ohjaajilla ja nuorilla on luottamuksellinen vuorovaikutus.	Ohjaajat ovat nuorten kanssa toiminnoissa mukana ja rakentavat vuorovaikutustilanteita. Ohjaajien ja nuorten välinen vuorovaikutus on luontevaa ja aktiivista.	Vuorovaikutustilanteissa korostuu ohjaajien auktoriteetti. Keskustelut syntyvät pääosin nuorten aloitteesta.	Ohjaajat ovat passiivisia ja puuttuvat lähinnä ongelmatilanteisiin. Vuorovaikutus perustuu järjestyksen pitoon.
14. Nuorten kohtaaminen yksilöinä, nuorten tunteminen	Satunnaisia kävijöitä lukuun ottamatta nuorten elämäntilanne tunnetaan. Työyhteisössä on sovittu työnjaot yksittäisten nuorten ja nuorten ryhmien tuen antamiselle. on sovittu työnjaot yksittäisten nuorten ja nuorten ryhmien tuen antamiselle.	Työyhteisössä on tietoa nuorista. Heidät tunnetaan ja tiedetään taustoja, esim. koulu, kaverit ja harrastukset. Ohjaajat osaavat työyhteisössä arvioida nuoren tuen tarpeen ja toimia sen mukaisesti. ja harrastukset. Ohjaajat osaavat työyhteisössä arvioida nuoren tuen tarpeen ja toimia sen mukaisesti.	Toimintaan aktiivisesti osallistuvat nuoret tunnetaan nimeltä ja heidän taustoistaan tiedetään perusasiat kuten ikä ja asuinalue.	Suurin osa nuorista tunnetaan pinnallisesti, esim. etunimi tiedetään. Mahdollista tuen tarvetta ei tunnisteta.
Työyhteisössä on sovittu työnjaot yksittäisten nuorten ja nuorten ryhmien tuen antamiselle.	Satunnaisia kävijöitä lukuun ottamatta nuorten elämäntilanne tunnetaan. Työyhteisössä on sovittu työnjaot yksittäisten nuorten ja nuorten ryhmien tuen antamiselle. on sovittu työnjaot yksittäisten nuorten ja nuorten ryhmien tuen antamiselle.	kaverit ja harrastukset. Ohjaajat osaavat työyhteisössä arvioida nuoren tuen tarpeen ja toimia sen mukaisesti.	Työyhteisössä on tietoa nuorista. Heidät tunnetaan ja tiedetään taustoja, esim. koulu, kaverit ja harrastukset. Ohjaajat osaavat työyhteisössä arvioida nuoren tuen tarpeen ja toimia sen mukaisesti. ja harrastukset. Ohjaajat osaavat työyhteisössä arvioida nuoren tuen tarpeen ja toimia sen mukaisesti.	Toimintaan aktiivisesti osallistuvat nuoret tunnetaan nimeltä ja heidän taustoistaan tiedetään perusasiat kuten ikä ja asuinalue.	Toimintaan aktiivisesti osallistuvat nuoret tunnetaan nimeltä ja heidän taustoistaan tiedetään perusasiat kuten ikä ja asuinalue. tiedetään perusasiat kuten ikä ja asuinalue.	Suurin osa nuorista tunnetaan pinnallisesti, esim. etunimi tiedetään. Mahdollista tuen tarvetta ei tunnisteta.	Suurin osa nuorista tunnetaan pinnallisesti, esim. etunimi tiedetään. Mahdollista tuen tarvetta ei tunnisteta. tarvetta ei tunnisteta.