I texten står att ' Populationen växer med omkring fem procent per år sett över en längre tidsperiod, men ingen ökning har setts under de fyra senaste åren.' Detta är felaktigt - populationen har sedan 2001 ökat med närmare 7%. Man kunde se en topp 2014 och varför skulle populationen ha minskat sedan dess? Sedan 1999 då populationen uppskattades till mellan 6 000-10 000 individer har den nu växt till dagens 50 000 individer, vilket är en extrem tillväxt!

En dräktighetsfrekvens på 80% måste ses som ett oerhört högt målvärde, och detta bör definitivt justeras nedåt i en situation med populationen vid carrying capacity. Vad är kriterierna för denna höga gräns. En gråsälshona bör då med en livslängd av drygt 20 år endast hoppa över 2 gånger med kutningen. Med tanke på att honan tappar ca 50 %av sin vikt vid varje kutning som sedan skall återställas tills nästa år så verkar denna nivå orealistisk.

På samma sätt är målet för späcktjocklek väldigt högt satt, och på s. 25 i underlagsrapporten står att späcktjockleken vid carrying capacity snarare kan förväntas vara runt 25 mm. Vi undrar varför detta mått inte använts som mål för späcktjocklek istället. Det verkar som om målvärdet är godtyckligt satt och det är oklart vilka kriterier som ligger bakom det. Alla som hanterar sälar vet att 40 mmspäcktjocklek är en fet säl. Det finns knappt något år som medeltjockleken har överskridit 40 mmsedan nittiotalet i Riksmuseets undersökningar medan däremot har medeltjockleken ökat kraftigt 2013-2015 för både bifogade och skjutna adulta hanar. Dessutom är både dräktigshetsfrekvensen och späcktjockleken styrt av födotillgång. När en art börjar närma sig carrying capacity påverkar detta indikatorerna negativt, utan att detta behöver vara ett tecken på dålig miljöstatus?

- s.9 står att 'kutens överlevnad kan öka drastiskt' - vi undrar om det ska stå minska?

## KNUBBSÄL

### Utbredning

För Skåne och Öresund har knubbsälen inte återkoloniserat vissa öar i Danmark och tyska kusten. Liksom för gråsälen tycker vi att man kan ifrågasätta varför detta ska påverka bedömningen av status i de svenska vattnen där alltså full återkolonisation kan anses ha ägt rum. Man kan också fråga sig varför dessa danska öar inte har återkoloniserats och hur den danska förvaltningen av säl ser ut (jakt mm) i detta område. I delrapporten om Utbredning är det otydligt att utbyte sker mellan delpopulationerna i Skagerrak, Kattegatt, Arkonahavet och Öresund (vilket framgår i rapporten om Abundans och trend). Detta bör förtydligas.

Man skriver i rapporten att ' Populationen i Skagerrak och Kattegatt måste ses som skilda bestånd eftersom endast få individer utväxlas mellan dem .' Detta är ett klart felaktigt antagande. Att man har sett en genetisk skillnad mellan Väderöarna (Skagerrak) och sälar i Kattegatt betyder inte att de är genetiskt delade i ett politiskt lämpligt val av geografisk avgränsning som Helcom (Kattegatt) och OSPAR (Skagerrak). Är det genetisk skillnad på knubbsälar från Marstrand jämfört med från Vinga? I den vetenskap liga artikel som till grund för påståendet ovan kan man också läsa ' The near-continuous distribution of haul-out sites in Skagerrak prevents a clear definition of management unit boundaries in Skagerrak and Kattegat '.

(Olsen, M. T., L. Wesley Andersen, R. Dietz, J. Teilmann, T. Harkonen and H. R. Siegismund. 2014. 'Integrating genetic data and population viability analyses for the identification of harbour seal ( Phoca vitulina ) populations and management units. Molecular Ecology. 23: 815-831.)

s.10 finns en felskrivning: '…utrotades gråsälen och ersattes av gråsälen'.

### Trend &abundans