### UNDERLAGSRAPPORT Förekomst av viktiga funktionella grupper i kustvatten Östersjön

Man lyfter själva i rapporten problem med tillförlitlighet då tidsserierna är korta och att det därmed finns uppskalningsproblem där provfiskena inte kan sägas vara representativa för hela det geografiska område som de sedan får stå till grund för bedömningen för.

4 av 7 bra för karpfisk, 4 av 7 bra för rovfisk, men bara 2 av 7 bra för båda. Exempel på hur det blir märkligt med one out all out-principen.

Beskrivningen av vad som innebär god miljöstatus för karpfisk (s. 14) är ganska svårläst och svår att ta till sig. Kopplat till detta undrar vi varför bedömningen för karpfisk i Torhamn (Södra Östersjön) är röd, den minskar ju?

Är det rimligt att nivåer från 1960- talen som de 'naturliga' och att dessa ska vara eftersträvansvärda för miljötillståndet när det gäller fisk i Östersjön? Varmare klimat är ett faktum och miljöbedömningen bör anpassas till detta snarare än att sikta på målnivåer för bestånd och grupper som kanske inte längre går att uppnå.

Man har tagit proverna i områden med generellt liten mänsklig påverkan, men när man ser negativ utveckling hos fisken hänvisar man ändå detta till att bland annat högt fisketryck är en 'sannolik förklaring' även om man i meningen innan skriver att orsaken är svår att entydigt fastställa. Vi undrar över denna logik och varför man anser att just de faktorer som man framför kan anses som 'sannolika förklaringar'. Vad finns det för data som stödjer detta antagande? Lite senare i diskussionen skriver man att fisksamhällets utveckling i stor utsträckning främst förväntas styras av storskaliga miljöförändringar och naturlig variation, men trots detta skyller man alltså tidigare i diskussionen de områden som inte når god miljöstatus på bland annat fisket.

### UNDERLAGSRAPPORT Rekryteringshabitat kustfisk Östersjön

Indikatorn är nationell och saknar motsvarighet inom Helcom eller Ospar. I diskussionen skriver man att man vill använda denna undersökning som baslinje att jämföra den verkliga yngelförekomsten mot. Men eftersom denna undersökning är baserad på yngelförekomst i undersökningar blir väl det något av ett cirkelresonemang?

### UNDERLAGSRAPPORT Täthet av nyckelart, stor torsk i Västerhavet

Vi håller med om att det är en allvarlig situation för kusttorsken men inte bakgrunden till detta. Man skriver på flera ställen om att kusttorskens situation beror på 'långvarigt överfiske' och vi vänder oss starkt emot detta språkbruk.

Trålförbudet i kustområdet har funnits sedan 1900-tal i olika former med undantag för vissa inflyttningsområden. Nu går trålgränsen (minus inflyttningsområden) vid 1 sjömil. Kustnära har historiskt alltså bara skett garnfiske efter torsk. Man har också under 1980- och -90talen sett stora miljöproblem längs Västkusten med minskande ålgräsängar, övergödning och industriutsläpp. Ändå är försvinnandet av kusttorsken alltså helt tveklöst enligt rapporten enbart att skylla på fisket som alltså ska ha överfiskat kusttorsken med sina garn (då trålning ju varit förbjudet så långt in). Vi finner detta resonemang högst tvivelaktigt. Vi kan bara dra slutsatsen att huvudorsaken till kusttorskens försvinnande bör vara en annan än yrkesfiske. Man skriver mycket riktigt också i rapporten (men endast helt kort) om övergödning/igenväxning av torskens uppväxtområden och predation av säl och skarv (vi välkomnar att detta problem lyfts, även om det inte lyfts i proportion till problemets storlek). I diskussionen är ett långt stycke om olika typer av överfiske som vi finner hypotetiskt och som saknar relevans för rapporten.