Doc. G. Stankūnavičius (315 kab.) Orai anticikloninės cirkuliacijos sąlygomis Anticiklonų įtaka orams standartiškai suprantama kaip 'gerų orų' sistema; tačiau anticiklonai, kaip barinės ir cirkuliacinės sistemos, labai skiriasi pagal savo susiformavimo regioną, raidos tempą , erdvin ę struktūrą , paslankum ą ir kt. Yra daug bendrų bruožų: priežeminės ir pakiliosios inversijos, didelė meteorologinių elementų paros kaita, lėta orų kaita ir kt. Šiame darbe svarbiausias uždavinys - klasifikuoti į Lietuvą atkeliaujančius anticiklonus pagal jų judėjimo trajektoriją, erdvinę struktūrą, paslankumą ir kitus kriterijus , nustatyti skirtingų tipų anticiklonų ryšius su būdingais orais ar orų kaita.

Lekt. R. Linkevičienė (317 kab.) Pelkių mikroklimato ypatumai ir jų įtaka vandens balansui Pelkės - tai savitais hidrologiniais bei biologiniais procesais pasižyminčios, ekologiniu požiūriu ypač svarbios teritorijos. Jose vykstančių hidrologinių procesų supratimas yra reikalingas siekiant užtikrinti taikomų apsaugos, darnaus naudojimo priemonių pagrįstumą. Pelkių hidrometeorologinės sąlygos dažniausiai vertinamos remiantis LHMT stočių duomenimis, tačiau jie ne visuomet atspindi šių sąlygų ypatumus. Tiriamojo darbo tikslas būtų įvertinti meteorologinių elementų skirtumus tarp pelkės ir artimiausios meteorologijos stoties bei jų galimą įtaką vandens balanso elementams. Šiuo tikslu būtų atliekami matavimai, naudojant kilnojamąją meteorologijos stotį, ir remiantis šiais matavimais atliekama palyginamoji analizė bei įtakos vandens balanso elementams (kritulių kiekiui, garavimui) vertinimas.

Dokt. L. Šidlauskaitė (lauryna.sidlauskaite@gmail.com; tel. +370 64860759) Or ų sąlygų įtaka eismo intensyvumui Lietuvos keliuose Kelių meteorologija nėra nauja meteorologijos mokslo šaka Pasaulyje, tačiau Lietuvoje ji tapo aktuali tik prieš kiek daugiau nei 15 metų, kai buvo įrengtos pirmosios automatinės kelių meteorologijos stotys. Bėgant laikui stočių tinklas plėtėsi ir tobulėjo, jį papildė nauji davikliai. Vieni iš jų - eismo intensyvumo davikliai. Eismo intensyvumo ir orų sąlygų sąsaja yra neginčijamai egzistuojanti, tačiau šio ryšio pobūdis dar nebuvo analizuotas Lietuvoje. Naujieji Lietuvos automobilių kelių direkcijos (LAKD) eismo intensyvumo davikliai teikia reikiamą informaciją šiai analizei atlikti, kas nebuvo įmanoma padaryti anksčiau. Šiame darbe bus naudojami Kelių orų sąlygų informacinės sistemos (KOSIS) meteorologiniai ir eismo intensyvumo daviklių duomenys. Darbo tikslas - išanalizuoti orų sąlygų įtaką eismo intensyvumui Lietuvos keliuose.

Prof. A. Bukantis (315 kab.) Kritulių kiekio Vilniaus mieste ir priemiesčiuose klimatinė analizė Kritulių kiekis per tam tikrą laiką (mėnesį, metus) net ir kelių šimtų kvadratinių kilometrų teritorijoje būna nevienodas, pasižymi dideliais teritoriniais kontrastais. Šio tyrimo tikslas - nustatyt i kritulių kiekio pasiskirstymo dėsningumus Vilniaus mieste ir jo apylinkėse, įvertinti galimą miesto poveikį kritulių formavimosi procesams. Tyrimui numatoma panaudoti Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos ir Vilniaus universiteto meteorologijos stočių duomenis bei kitus įvairius informacijos šaltinius apie kritulius Vilniaus mieste.

Prof. A. Bukantis (315 kab.) Kompleksinių lietaus ir vėjo rodiklių analizė Lietuvos teritorijoje Dėl vėjo poveikio lietaus lašai įgauna įstrižą kritimo trajektoriją, todėl padidėja vertikaliesiems paviršiams tenkantis kritulių kiekis. Kompleksiniai lietaus ir vėjo rodikliai plačiai naudojami statybų industrijoje, siekiant užtikrinti reikiamą pastatų dengiančiųjų konstrukcijų hidroizoliaciją. Šio tyrimo tikslas - apskaičiuoti kompleksinius lietaus ir vėjo rodiklius bei išanalizuoti jų regioninius ypatumus Lietuvos teritorijoje.