ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
########## 1. PRESENTACIÓN DA UNIDADE

########## Título Camiño dos Faros Descrición da unidade

A dobre páxina inicial xira arredor do Camiño dos Faros, unha ruta de sendeirismo á beira do mar que percorre a Costa da Morte. A fotografía vai acompañada dun texto locutado e preguntas relacionadas con el, para traballar a oralidade de xeito cooperativo. O episodio da baía de Vigo, pertencente á novela Vinte mil leguas baixo os mares , de Jules Verne, é o escollido para a lectura; a partir deste texto, propóñense diferentes actividades no «Comentario da lectura». Pola súa banda, o «Vocabulario» trata o léxico referido aos medios de transporte e engade unha nota teórica sobre as palabras rematadas en -iño/-iña e -ino/-ina . No apartado de «Gramática» estúdase a conxugación do verbos regulares (incluídos aqueles que presentan alternancia vocálica) e dos irregulares. A «Ortografía» abre unha serie de unidades centradas no uso dalgunhas grafías complexas para o alumnado e, nesta ocasión céntrase nas regras de uso do b e do v . A páxina de contidos sociolingüísticos («Lingua e sociedade») trata os procesos de normalización e normativización da lingua e anima o alumnado a reflexionar e debater sobre a presenza da lingua galega en diferentes ámbitos. Por outra parte, o apartado de «Literatura» estuda a poesía lírica e establece as principais diferenzas entre a lírica tradicional e a lírica culta. Os contidos organízanse en diferentes seccións, de acordo coa seguinte estrutura: - Análise de textos: LECTURA e COMENTARIO de «A baía de Vigo» (Jules Verne: Vinte mil leguas baixo os mares, Edicións Xerais). - Lingua: VOCABULARIO: Os medios de transporte. GRAMÁTICA: Verbos regulares e irregulares. ORTOGRAFÍA: O uso do b e do v . LINGUA SOCIEDADE: Normalización e normativización. E OBRADOIRO: O resumo. - Literatura: A poesía lírica.

O «Obradoiro» céntrase no resumo e remata así o bloque de unidades dedicadas ás técnicas de síntese da información. Por último, o apartado «Aplica o que sabes» ofrece diferentes actividades arredor dun texto co fin de repasar os coñecementos adquiridos ao longo da unidade. En conxunto, preténdese que adquiran os seguintes coñecementos:

- - Como se fai un comentario de texto, seguindo unhas pautas dadas.
- - Que palabras conforman o campo semántico dos medios de transporte.
- - Como se conxugan os verbos regulares e os irregulares.

- Cales son as normas de uso do b e do v .

- - En que consisten os procesos de normalización e normativización da lingua.
- - Cales son as características da poesía lírica.
- - Cales son as diferenzas entre a lírica tradicional e a lírica culta.
- - Como se elabora un bo resumo.

########## Temporalización:

Febreiro:

########## 2. OBXECTIVOS DIDÁCTICOS

- - Ler, comprender e analizar un texto narrativo.
- - Recoñecer, explicar e usar un léxico amplo relacionado cos medios de transporte.
- - Coñecer a conxugación dos verbos regulares e dos irregulares.

- Aplicar as normas de uso do b e do v .
### Podmienky prijatia na inžiniersky študijn ý program:

Základnou podmienkou prijatia na štúdium študijného programu druhého stupňa podľa § 56 ods. 2 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách je absolvovanie študijného programu prvého stupňa v rovnakom alebo príbu znom študijnom odbore. Súčasťou prihlášky je životopis a potvrdenie o zaplatení poplatku za prijímacie konanie. Ďalšou súčasťou je vysokoškolský diplom, vysvedčenie o štátnej skúške, dodatok k diplomu u absolventov študijných programov alebo doklad o vykonaných skúškach a zápočtoch u absolventov študijných odborov v bakalárskom štúdiu (overené kópie alebo originály) okrem absolventov UCM v Trnave, ktorí doložia len kópie . Pri prijímaní na inžiniersky študijn ý program sa hodnotí výsledok bakalárskeho štúdia. Požadovaná skladba absolvovaných predmetov na 1. stupni štúdia v odbore Environmentálne inžinierstvo: • Matematika, 2 semestre • Fyzika, aspoň 1 semester • Všeobecná a anorganická chémia, aspoň 1 semester • Organická chémia, aspoň 1 semester • Analytická chémia, aspoň 1 semester • Fyzikálna chémia, aspoň 1 semester Biochémia/mikrobiológia, aspoň 1 semester • • Toxikológia, aspoň 1 semester • Inžiniersky predmet - chemické inžinierstvo/inžinierstvo životného prostredia/odpadové inžinierstvo/bezpečnostné inžinierstvo, aspoň 1 semester

### Podmienky prijatia na magisterský študijn ý program:

Základnou podmienkou prijatia na štúdium študijného programu druhého stupňa podľa § 56 ods. 2 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách je absolvovanie študijného programu prvého stupňa v rovnakom alebo príbu znom študijnom odbore. Súčasťou prihlášky je životopis a potvrdenie o zaplatení poplatku za prijímacie konanie. Ďalšou súčasťou je vysokoškolský diplom, vysvedčenie o štátnej skúške, dodatok k diplomu u absolventov študijných programov alebo doklad o vykonaných skúškach a zápočtoch u absolventov študijných odborov v bakalárskom štúdiu (overené kópie alebo originály) okrem absolventov UCM v Trnave, ktorí doložia len kópie . Pri prijímaní na zvolený študijný program sa berie do úvahy skutočnosť, či uchádzač skončil bakalársky študijný program na FPV UCM alebo na inej vysokej škole príbuzného zamerania. Pri prijímaní na magisterský študijný program sa hodnotí výsledok bakalárskeho štúdia. V prípade uchádzačov z iných fakúlt a absolvovania bakalárskeho štúdia v príbuzných odboroch sa hodnotí aj skladba absolvovaných predmetov v 1. stupni štúdia. V prípade absolvovania bakalárskeho štúdia v príbuzných odboroch môže prijímacia komisia FPV požadovať vykonanie prijímacích skúšok.

Podmienky prijatia pre zahraničných študentov sú rovnaké ako pre študentov zo SR, vyžaduje sa dobrá znalosť slovenčiny.

### Všeobecné Všeobecné údaje o prijímacom konaní

Uchádzač si môže podať prihlášky na štúdium viacerých študijných programov, na jednej prihláške uvedie iba jeden študijný program (poplatok uhradí uchádzač za každú podanú prihlášku).

### Koordinátor Beata Vranovičová, PhD. Koordinátor Beata Vranovičová, PhD. pre zdravotne postihnutých:

V Trnave 28. február 2019 prof. Ing. Roman Boča , DrSc. rektor UCM
# Ġ esu' fid-dlam - Riflessjoni dwar Mt 4:12-23. (It- 3 Ħadd matul is -Sena A) (22/11/2016)

Il- paċi magħkom għeżież tiegħi, Nilqagħkom għal darb'oħra għal dan il - programm 'Ejjew Għandi' li minn ġimgħa għall - oħra hekk dejjem qegħdin nimxu 'l quddiem u nħallu l - Kelma t'Alla tiffurmana, tmexxina u tiggwidana. Nixtieq minn hawnhekk insellem lil diversi li naf li jsegwuna anke minħabba numru ta' messaġġi li nirċievi u nies li jwaqqfuni. B'mod speċjali nixtieq li nsellem ħafna lill - għeżież priġunieri għaliex diversi drabi jgħiduli li meta jkolli ċ - ċans immur narahom illi jsegwu dan il -programm anke mill- ħabs u nixtieq inselmilhom ħafn a minn qalbi lilhom, insellem ukoll lill-qraba tagħhom għeżież tiegħi illi hija ċirkustanza partikolari unsellem ukoll il -vittmi tal- priġunieri għax aħna rridu nkunu onesti, iġifieri mhux biss ngħinnu lil min żbalja imma min hu ferut ħabba ċerti żbalji li saru fejn għad hemm ċertu weġgħat, rabja, sitwazzjonijiet illi mhux dejjem tista' tirranġahom, ma rridx ninsa lilkom ukoll għeżież tiegħi għax aħna rridu nħarsu lejn l - istampa sħiħa. Aħna ma nistgħux nuru ħniena ma' min żbalja, imma ma' min hu mweġġa' nabbandunawh fl- istess ħin. Il -Knisja hija Omm li j rid ikollha qalb miftuħa għal kulħadd maħbubin tiegħi u anke hekk f'dawn il -programmi u fil- laqgħat kollha 'Ejjew Għandi' illi aħna nagħmlu għalhekk huma miftuħa għal kulħadd għax il - Knisja għandha dirgħajha wisgħin biex kulħadd jista' jsib il - post tiegħu fiha ħbieb tiegħi lkoll kemm aħna. Illum il- Mulej qed jgħidilna: 'Ejjew għandi', qatt ma jgħidilna: 'Ejjew għandi' u noqgħodu b'idejna vojta quddiemu, imma ejjew għandi u dejjem jagħtina b'xi mod il- Kelma tiegħu, dejjem b'xi mod jagħtina xi ħaġa illi lilna tista' timla' l -qalb tagħna mill - ġdid ħbieb tiegħi u ħa naraw x'inhi l - Kelma li llum qiegħed jagħtina. Dawk minnkom li għandkom il - Vanġelu magħkom u nħeġġiġkom li dejjem ikollkom il- Vanġelu nsibu l - Vanġelu skont San Mattew niftħu l -Kapitlu 4, Chapter 4 minn vers 12 sa 23. Okgħandna ftit vrus mhuxħażin x'naqraw imbagħad naraw daqsxejn dawn xi jfissru fil- ħajja tagħna. Meta Ġesù sama' li kienu arrestaw lil Ġwanni, warrab lejn il -Galilija. Telaq minn Nazaret u mar joqgħod Kafarnahum, qrib il - baħar, fl - inħawi ta' Żebulun u Naftali, biex hekk iseħħ dak li kien ingħad permezz tal -profeta Isaija, meta qal,
Issa ċertament ħbieb tiegħi. Aħna nistgħu naċċettaw u aħna nistgħu nirrifjutaw. Ġesu' ma jgħidilniex u jħallina free u iva jekk ma tridux irrifjutawni ta. Alla jħobbna, Alla jħobbna u min iħobbok ma jgħidlekx jekk trid itlaqni ta, jgħidlek irridek, aċċettani. Hija weġgħa fil - qalb t'Alla meta aħna nirrifjutawh maħbubin tiegħi. Ma jistax jeħodna bilfors pero' kieku tafu meta ngħidulu le, lil M in qegħdin ngħidu le! u din ma ngħidhiex b'biża' ngħidha b'imħabba. Kieku tafu kemm iħobbna sal - punt li jidħol f'dawn id- dlamijiet tagħna biex ifejjaqna u jeħlisna minn ġewwa. Kif nistgħu qatt ngħidulu le? Pero' l - liberta' hemm hekk tibqa'. Minn qalbi nistedikom ilqgħu l - istedina ta' Ġesu' li jgħidilna 'Ejjew Għandi.'
การทหาร เนื่องจากมนุษย์ถือเป็นทรัพยากรที่มีคุณค่ามากที่สุด การทำงานในพื้นที่เสี่ยงภัยต่างๆ อาจ มีผลทำให้เกิดความสูญเสียต่อชีวิตได้ หุ่นยนต์อัตโนมัติจึงได้เข้ามีบทบาทอย่างมากในกิจการด้านการทหาร ยกตัวอย่างเช่นการบินลาดตระเวน หรือการบินสอดแนมในน่านฟ้าพื้นที่เสี่ยงภัย 3. ด้านการแพทย์ ด้านการแพทย์ ปัจจุบันนี้ทางการแพทย์เริ่มนำเทคโนโลยีหุ่นยนต์เข้ามาใช้งานมากขึ้น เช่นการเสริมสร้าง สมรรถภาพของร่างกาย ด้วยการใส่ชุดหุ่นยนต์เพื่อเพิ่มพลังให้มากขึ้น ใช้ในการยกของให้ได้มาก ๆ ระบบชุด หุ่นยนต์หรืออวัยวะเสริมที่เป็นกลไกแบบหุ่นยนต์เหล่านี้ได้รับการ พัฒนาอย่างต่อเนื่อง เพื่อช่วยในการเดิน สำหรับผู้พิการ หรือนำมาใช้ช่วยเสริมแรงให้กับผู้ที่ต้องทำงานเกี่ยวข้องกับการใช้แรงมาก ๆ เช่นพยาบาลหรือ นักกายภาพบำบัดที่ต้องยกผู้ป่วยขึ้นลงจากเตียงวันละหลาย ๆ ครั้งเป็นต้น ในการผ่าตัด บาดแผลที่เกิดขึ้นจากการผ่าตัดนั้นมีผลอย่างมากในการฟื้นตัวของผู้ป่วย ถ้าบาดแผลยิ่ง เล็กผู้ป่วยก็จะสามารถกลับมาใช้ชีวิตปกติได้เร็วขึ้น เทคโนโลยีหุ่นยนต์จึงถูกทำนำเข้ามาใช้ในการผ่าตัด โดย หุ่นยนต์นั้นสามารถทำงานร่วมกับศัลยแพทย์ผู้ควบคุมได้อย่างมีประสิทธิภาพ ซึ่งผลดีของการผ่าตัดด้วย หุ่นยนต์นั้น จะทำให้รอยแผลผ่าตัดมีขนาดเล็กเพียงแค่หัวของดินสอเท่านั้น สำหรับหรือผู้พิการที่ไม่สามารถพึ่งตัวเองได้นั้น การใช้กายอุปกรณ์เทียมจากหุ่นยนต์ ก็ทำให้มี ความสามารถมากขึ้นมากกว่าอุปกรณ์แบบธรรมดา เช่นขาเทียมคนพิการแบบปรับอัตราหน่วงได้ โดยปกติแล้ว คุณสมบัติของกล้ามเนื้อขาของมนุษย์จะเปรียบเสมือน การทำงานของกลไกที่ประกอบไปด้วย มวล สปริงและ ตัวหน่วง แต่ขาเทียมที่ใช้ในปัจจุบัน จะมีเพียง มวล กับสปริง ซึ่งทำให้ลักษณะการก้าวเดินโดยใช้ขาเทียม แตกต่างไปจากคนปกติ การนำตัวหน่วงแบบปรับอัตราการหน่วงได้ด้วยไมโครโปรเซสเซอร์ มาประยุกต์ใช้กับ ขาเทียม จะทำให้การดำรงชีวิตของผู้ป่วยใกล้เคียงกับคนปกติมากยิ่งขึ้น แม้แต่การใช้แขนเทียม ซึ่งโดยปกติแล้วแขนจะมีระบบการทำงานที่มากกว่าขา การใช้สัญญาณทาง ชีวภาพ ( ของร่างกายส่วนอื่น เช่น การกรอกตาไป-มา กล้ามเนื้อ หรือสมองก็สามารถนำมาใช้ biological signal) ควบคุมหุ่นยนต์ได้เช่นกัน 4. ด้านการบริการ ด้านการบริการ การคมนาคมสัญจรไปมานั้น เดิมทีต้องใช้มนุษย์เป็นคนควบคุม บางครั้งความเมื่อยล้า ของคนมีผลทำให้ประสิทธิภาพในการควบคุมยานพาหนะนั้นลด ลง ทำให้เกิดอันตรายได้ปัจจุบันนี้การ ปรับปรุงหุ่นยนต์มาใช้ในงานทั่วไปอย่าง ยานยนต์อัตโนมัตินั้น ก็เริ่มเป็นรูปร่างมากขึ้นแล้ว ในอนาคตอีกไม่ไกล นั้นการนั่งรถยนต์โดยไม่มีคนขับเป็นเรื่องที่จะเกิดขึ้น อย่างแน่นอน ยานยนต์อัจฉริยะถูกพัฒนาขึ้น เพื่อให้มี ความสามารถในการที่พาตัวเองไปยังที่จุดหมายได้ โดยอาศัยระบบเซนเซอร์ตรวจรู้ต่าง ๆรับข้อมูลจาก สภาพแวดล้อมรอบตัว และใช้สมองกลคอมพิวเตอร์ประมวลผลจากอุปกรณ์ตรวจรู้ต่าง ๆ ที่ส่งเข้ามาอย่างชาญ ฉลาด ทำให้รถสามารถวิ่งถึงจุดหมายได้อย่างแม่นยำ และปลอดภัย
# 560. stjórnarfundur BSE 18.4.2017 haldinn í Búgarði kl.11.

Mættir á fundinn: Gunnhildur, Birgir, Gestur, Guðmundur og Helga 1. varamaður. Sigurgeir ritaði fundargerð.

- 1. Farið yfir fundargerð nr. 559 og fundargerð aðalfundar og þær samþykktar.
- 2. Styrkir til búgreinafélaga . Á fundi í haust var frestað ákvörðun um styrk til búgreinafélaga á svæðinu. Ákveðið að styrkur til búgreinafélaga á svæðinu verði eingöngu í því formi að hafa aðgang að fundarsal auk smávægilegrar vinnu sem til fellur.
- 3. Fundur uminnflutning á fersku kjöti . BSE hafði forgöngu um að haldinn var fundur sem bar yrirskriftina 'Innflutningur á ferskum matvælum - hver er hættan?' Þar héldu framsögu, Karl G. Kristinsson prófessor og yfirlæknir á sýklafræðideild Landspítalans. Hans erindi nefndist 'Stafar lýðheilsu Íslendinga hætta af innflutningi á ferskum matvælum?' Einnig Vilhjálmur Svansson dýralæknir og veirufræðingur á Tilraunastöð Háskóla Íslands í meinafræði að Keldum, hans erindi nefndist 'Núverandi sjúkdómastaða er auðlegð sem okkur ber að verja.' Fundarstjóri var Ögmundur Jónasson fyrrverandi ráðherra, en hann hafði skipulagt samskonar fund í Reykjavík fyrir nokkru og á Húsavík í sömu ferðinni norður. Gunnhildur sagði frá því helsta sem fram kom á fundinum.
- 4. Fundur með formanni starfshóps um endurskoðun á búvörusamningum. Ákveðið að stefna að fundi þar sem Svanfríði Jónasdóttur verði boðið að koma til að skýra út vinnu í 'starfshóp um endurskoðun á búvörusamningum'. Þar sem mikil fundatörn hefur verið undanfarið var ákveðið að stefna að því að slíkur fundur verði haldinn í haust. Á þann fund verða boðaðir forsvarsmenn búgreina á svæðinu.
- Fundi slitið kl. 14.00 SBH
- Ang Mahahalagang Puna

Hindi pinahihintulutan ang pag-aayuno sa babaeng dinatnan ng buwanang regla o ang isang babaing dumaranas ng pagdurugo sanhi ng panganganak hanggang ang mga ito ay makalipas. Sa oras na ang pagdurugo ay mawala, dapat siyang maligo nang ganap bago magsimulang isagawa ang mga nakaligtaang mga araw ng pag-aayuno. Kung ang isang tao ay maysakit o naglalakbay, siya ay maaaring hindi mag-ayuno sa araw na iyon, datapwa't nararapat niyang bayaran ito sa mga darating na 57 araw .
O mirovanju statusa odloči ravnatelj z odločbo v osmih dneh po prejemu utemeljenega pisnega mnenja. Med mirovanjem statusa učenec ne more uveljavljati pravic, ki so mu bile dodeljene.

### 4.2 Prenehanje statusa

Učencu lahko preneha status, ki mu je bil dodeljen.

Status učencu preneha:

- • zahtevo učenčevih staršev; • zahtevo učenčevih staršev;
- • potekom časa, za katerega mu je bil dodeljen; • potekom časa, za katerega mu je bil dodeljen;
- • prenehajo razlogi, zaradi ka terih mu je bil status dodeljen; • prenehajo razlogi, zaradi ka terih mu je bil status dodeljen;
- • ni več učenec šol e, na kateri je pridobil status; • ni več učenec šol e, na kateri je pridobil status;
- • se mu status odvzame. • se mu status odvzame.

##### S prenehanjem statusa učencu prenehajo vse pravice, ki so mu bile dodeljene .

O prenehanju statusa odloči ravnatelj z odločbo v osmih dneh po prejemu pisnega mnenja.

Pred odločitvijo o prenehanju statusa si mora ravnatelja pridobiti mnenje:

- • v prvem izobraževalnem obdobju in • v prvem izobraževalnem obdobju in
- • in oddelčnega učiteljskega zbora v drugem in tretjem izobraževalnem obdobju. • in oddelčnega učiteljskega zbora v drugem in tretjem izobraževalnem obdobju.

### 4.3 Odvzem statusa

Učencu lahko šola odvzame status, č e po svoji krivdi ne izpolnjuje dogovorjenih obveznosti iz pisnega dogovora med šolo in starši.

Predlog za odvzem statusa poda:

- • ali • ali
- • i zbor. • i zbor.

O odvzemu statusa odloči ravnatelj z odločbo v osmih dneh po prejemu utemeljenega pisnega predloga. Če je bil učencu odvzet status, ga lahko izjemoma ponovno pridobi, ko izpolni vse obveznosti iz dogovora. Učenec ponovno pridobi status po postopku za pridobitev statusa.

## 5 VODENJE EVIDENCE in HRAMBA PODATKOV

Evidenco o dodelitvi, mirovanju, prenehanju in odvzemu statusa vodi in hrani šoska svetovalna služba šole v skladu s Pravili o zbiranju in zavarovanju osebnih podatkov eno leto po zaključku šolanja učencev .

## 6 VARSTVO PRAVIC

Odločba o dodelitvi statusa oziroma dogovor o prilagajanju šolskih obveznosti je enako obvezujoč za vse, na katere se nanaša oziroma so ga podpisali.

Učenčevi starši lahko ob pridobivanju ali prenehanju statusa, med mirovanjem oziroma v zvezi z uveljavljanjem pravic in obveznosti iz statusa zahtevajo , da se odločitve preverijo, ali jim ugovarja jo , če menijo , da so v nasprotju z določbami teh pravil , odločb o, s sklenjenim dogovorom ali z drugim aktom oziroma predpisom.

### 6.1 Mediacija

####### Za miren in dogovoren način reševanja konfliktov in sporov med učenci, starši in delavci šole lahko šola predlaga postopek mediacije.

### 6.2 Pritožba

- Zoper odločbo v zvezi s statusom je mogoča pritožba, ki jo vložijo učenčevi starši na šoli v osmih dneh po prejemu pisne odločbe oziroma v tridesetih dneh od vložitve predloga za dodelitev statusa, če o predlogu ni bilo odločeno s pisnim aktom (molk organa).
- O pritožbi odloča 5 - članska pritožbena komisija šole, ki jo imenuje predsednik sveta šole za vsak posamezni primer posebej. Člani komisije za posamezni primer so trije predstavniki delavcev šole in dva zunanja člana (predstavniki staršev in strokovni delavci druge šole).

5
I forhold til børn og børneopdragelse, reflekterer kvinderne også om denne, ud fra de normer og værdier der er gældende på den private scene. Disse normer og værdier, er som beskrevet, forankret i et islamisk livssyn. Shila reflekterer over sine børns placering i institutionen. Hun beslutter, at hendes børn skal gå i en institution, hvor opdragelsen og pædagogikken tager udgangspunkt i islam. Ved at vælge en a-religiøs institution, kan hun kontrollere, at hendes børn ikke bliver påvirket af danske værdier. Hun reflekterer også over, at hun ikke kan isolere sine børn fra at indgå på den offentlige scene, i det danske fællesskab. Derfor er det vigtigt for hende, at hendes børn, på den private scene, får en islamisk opdragelse og derved de rigtige normer og værdier, der kan styrke dem, til at undgå de fristelser som de vil møde på den offentlige scene, bl.a. på uddannelsesinstitutioner og på arbejdspladser. Shila reflekterer også over, at det er vigtigt for hende, at hendes børn får en stærk islamisk personlighed og de i fremtiden kan bestride lederstillinger. Dette kan begrundes med, Shilas bevidsthed om, at det er på den offentlige scene, ens materielle grundlag sikres. Ifølge Dencik et al. (2008, s. 42) er det i det relationelle samspil, at dele af opdragelsen foregår i form af formidling af normer og værdier mellem generationerne. De normer og værdier som kvinderne tilrettelægger deres liv ud fra, baserer sig på islam. De behandler alle livets anliggender ud fra en islamisk kontekst. Fx taler Nisha om, at hun i kraft af sin rolle som mor, er eneansvarlig for børnenes opdragelse (citat s. 43). Børneopdragelsen defineres ud fra den islamiske retsskole 'hanafi' som familien følger. Både Shila og Nisha optræder efter de standarder og normer, som er gældende på deres private scener i forhold til familien. I forhold til børn og børneopdragelse, er det vigtigt for både Shila og Nisha, på den private scene, at give deres børn en islamisk opdragelse. En stærk islamisk personlighed forbindes med børnenes mulighed for, at modstå de fristelser som de vil få på den offentlige scene, i majoritetssamfundet. Det er på baggrund af bevidstheden om dette, at kvinderne ønsker, at påvirke deres børn mest muligt med islamiske værdier og normer. Man kan sige at kvinderne forbereder deres børn, til de roller, som de skal optræde i, på den offentlige scene. På den private scene har jeg fået indblik i, hvilke muligheder og begrænsninger kvinderne har for tilrettelæggelsen af deres hverdagsliv, i forhold til relationen til forældre, ægteskab samt børn. Det er et gennemgående træk for begge kvinder, at de reflekterer over, hvordan de skal indrette deres hverdagsliv i et vestligt demokrati, hvor de hele tiden bliver konfronteret med modsætninger mellem deres normer og værdier og majoritetssamfundets normer og værdier. Den private scene udgør for kvinderne det sted, hvor de kan trække sig tilbage, her behøver de ikke at nedtone den
dertil hørende traditioner opfattes som fremmed, udansk og kvindeundertrykkende og signalerer et syn på kvinder, som ikke kan knyttes sammen med demokrati og kønsmæssig ligestilling. De kønsmæssige Politics of belonging i Danmark, virker imod kvinderne og svækker deres sociale position. Rikke Andreassen beskriver bl.a., at den kritik der rettes mod den manglende ligestilling blandt muslimske befolkningsgrupper i Danmark, bruges som et redskab til at kritisere muslimerne og ekskluderer dem fra det danske fællesskab (Andreassen, 2007, s. 12). De belongingpolitikker kvinderne lever under i HT, styrker kvindernes sociale position i og med at de oplever et stærkt tilhørsforhold. Kvinderne oplever sammenhold og fællesskab ved at indgå i HT. De positionerer sig i et fællesskab som de kan identificere sig med. For at indgå i fællesskabet hos HT, er der en række krav som kvinderne skal acceptere. Eksempelvis kravet om at bære den islamiske påklædning og tørklædet. Ved at bære den islamiske påklædning markerer kvinderne deres tilhørsforhold til HT. Hos HT, giver tørklædet dem respekt, anerkendelse og accept. Tørklædet opfattes som et udtryk for kvinders beskyttet og privilegerede stilling i islam. Det er væsentligt for kvinderne, at de ikke betragter sig selv som en del af den diskursivt majoritetsdominante opfattelse, hvori muslimske kvinder italesættes som undertrykte og ofre for patriarkalsk kultur. I majoritetssamfundet bekræftes den stereotype forestilling om dem som undertrykte. Deres islamiske påklædning udgør en synlig markør gennem hvilket de signalerer, at de tilhører et andet fællesskab end det danske, altså fællesskabet i HT. Kvinderne oplever det midlertidigt ikke som undertrykkende, men som frigørende og udtryk for deres privilegerede og beskyttet stilling i islam. Her læner de sig op ad de belongingpolitikker som de lever under i HT. Kvinderne opfatter sig selv som mere privilegeret end kvinder der ikke er muslimer. Dette begrunder de med at kvinder der ikke er muslimer, ikke har samme valgmuligheder som dem. Det kvindesyn der er dominerende i kvindernes hverdagsliv, er defineret ud fra islam og Sharia.

Til trods for at kvinderne bærer på et andet livssyn, livsanskuelse samt holdninger og værdier end de danske, lever de som en del af det danske samfund. I følgende analyse, vil jeg, efterfulgt af kvindernes udtalelser samt uddybende beskrivelse, se nærmere på hvilke muligheder og begrænsninger kvindernes position i det danske samfund giver for tilrettelæggelsen af deres hverdagsliv. Jeg vil i denne del af analysen inddrage Erving Goffmans betragtninger omkring stigmatisering og social identitet.