## Doc. E. Stonevičius (317 kab.) Temperatūros indekso metodo taikymas vertinant sniege sukauptą vandenį Lietuvoje

Lietuvos klimato sąlygomis sniego tirpsmo vanduo sudaro didelę dalį upių vandens nuotėkio. Šaltuoju metų laiku dalis kritulių iškrenta sniego pavidalu ir formuoja sniego dangą. Lietuva yra viena iš nedaugelio šalių turinti sniego dangos duomenis. Šie duomenys atspindi tik nedideles teritorijas netoli meteorologijos stočių. Neturint matavimo duomenų sniego dangos parametrai vertinami modeliais. Vienas iš paprasčiausių ir plačiausiai taikomų yra temperatūros indekso metodas. Šis metodas pagrįstas prielaida, kad sniego susidarymas ir tirpimas yra glaudžiai susijęs su oro temperatūra. Nors metodas taikomas plačiai, bet neturint matavimo duomenų sunku įvertinti jo patikimumą. Tiriamojo darbo metu studentas remdamasis matavimų duomenimis įvertins temperatūros indekso metodu apskaičiuotų sniego dangos parametrų patikimumą ir nustatys kokiu iš metodo variantų geriausia naudotis Lietuvos klimato sąlygomis.

## Doc. E. Stonevičius (317 kab.) Standartizuoto požeminio vandens lygio indekso taikymas sausrų identifikavimui Lietuvoje

Sausra nuo daugelio kitų pavojingų hidrometeorologinių reiškinių skiriasi tuo, kad ji paveikia sąlyginai dideles teritorijas ir trunka ilgai. Sausrų pradžia dažniausiai yra susijusi su tam tikru meteorologinių sąlygų kompleksu. Vėliau dėl kritulių stygiaus ir didesnio garavimo sumažėja dirvožemio, gruntinis vanduo, nusenka vanduo ežeruose. Upių nuotėkis labai priklauso nuo to kiek jų baseine yra sukaupta vandens. Jei dėl meteorologinių sąlygų vandens atsargos baseine sumažėja po tam tikro laiko mažėja ir upių nuotėkis bei gali prasidėti hidrologinė sausra. 2015 metais daugelyje Lietuvos upių nuotėkis buvo mažesnis už įprastą. Tikėtina, kad šis nuotėkio sumažėjimas gali būti dalinai siejamas su jau 2014 metų rudenį išmatuotu ženkliai mažesniu už vidutinį požeminio vandens lygį. Tiriamojo darbo metu studentas apskaičiuos tik 2013 metais pasiūlytą ir pasaulyje dar mažai taikytą Standartizuotą požeminio vandens lygio indeksą (Standardised Groundwater level Index) ir įvertins ar jį galima naudoti vertinant bei prognozuojant sausras Lietuvoje.

## Doc. D. Pupienis (317 kab.) Smėlio dalelių pernašos trendai Pietryčių Baltijos jūros seklioje priekrantėje

Smėlėta priekrantė pasižymi ypatinga kaita, nes dugno pokyčiai įvyksta pasikeitus hidrometeorologinėms sąlygoms. Dugno nuosėdų judėjimą galima įvertinti įvairiais tyrimų metodais: vykdant natūrinius matavimus arba modeliuojant litodinaminius procesus. Statistinį metodą nešmenų pernašos krypčiai bei akumuliacijos/erozijos procesams nustatyti, taikomas McLaren'o metodas. McLaren'o metodas remiasi smėlio dalelių granuliometrinės analizės statistinių rodiklių (vidurkis, rūšiuotumas, asimetrija, ekscesas) įvertinimu. Darbo tikslas yra įvertinti smėlio dalelių pernašą Pietryčių Baltijos jūros seklioje priekrantėje bei nustatyti akumuliacijos/erozijos procesus. Darbe bus naudojami 'Baltijos jūros Lietuvos krantų geologinio atlaso' granuliometrinės analizės duomenys ir 'Gradistat' programa. Tyrimo metu studentas susipažins su statistiniais metodais, išmoks analizuoti mokslinę literatūrą, taikyti McLaren'o metodą ir dirbti 'Gradistat' bei 'ArcGis' kompiuterinėmis programomis.

## Doc. D. Pupienis (317 kab.) Vėjo intensyvumo vertinimas remiantis Kuršių nerijos kopų nuosėdų duomenimis

Pakarančių kopos - didelis duomenų archyvas, kuriame yra sukaupta informaciją apie praeityje vykusius sedimentacinius procesus, kuriuos nulėmė meteorologiniai veiksniai. Kuršių nerijos Didžiosios kopos yra unikalus iki šiol iki galo neiššifruotas sedimentacinių procesų archyvas, kuris suteikia galimybę analizuoti paleo - vėjų intensyvumą. Tyrimų metu gauti rezultatai pasitarnaus vėjo intensyvumo įvertinimui analogiškuose teritorijose kur vyksta eolodinaminiai procesai ir trūksta instrumentinių matavimo duomenų.