Punktiga 33 keeleline muudatus laborivaldkonnaga seotud terminoloogias. Veeseaduse Punktiga 33 keeleline muudatus laborivaldkonnaga seotud terminoloogias. Veeseaduse 33 kümnes peatükk käsitleb veeuuringut ja joogiveeuuringut. Siiani kasutati terminit ' referentmeetod ' , kuid keeleliselt ja terminoloogiliselt on õige kasutada ' referentsmeetod ' . Termini tähendus sellest ei muutu.

Punktiga 34 VeeS § 278 lõiget 2 ja pikendatakse VeeS § 160 lõikes 3 sätestatud Punktiga 34 VeeS § 278 lõiget 2 ja pikendatakse VeeS § 160 lõikes 3 sätestatud 34 nõude rakendamist kuni 2022. aasta 31. detsembrini. Ettepaneku tegi Maaeluministeerium, kuna sättega seotud rakendusakti väljatöötamine võtab plaanitust kauem aega.

Punktiga 35 VeeS § 283 lõikes 4 viiteviga ehitusseadustiku paragrahvile. Lõikes Punktiga 35 VeeS § 283 lõikes 4 viiteviga ehitusseadustiku paragrahvile. Lõikes 35 on viidatud ehitusseadustiku § 131 lõike 3 punktile 4. Õige on viidata ehitusseadustiku §-le 132.

kehtestatakse jõustumissäte, millest on täpsemalt kirjutatud seletuskirja osas 9.

## Paragrahviga 2

### 4. Eelnõu terminoloogia

Eelnõukohase seadusega võetakse kasutusele terminid ' karstivor mid' ja 'karstijärvik'. Nii ökoloogialeksikoni kui ka EnDici järgi on karst karstiprotsesside tulemusena tekkinud vormide ühine nimetaja. Seega oleks kõige õigem konkreetsete maastikus eristatavate pinnavormide korral rääkida karstivormidest, nagu seda teeb ökoloogialeksikon ja Eesti Entsüklopeedia.

Karstijärvikut karstivormiks nimetada ei ole korrektne, kuna tegemist on karstialal asuva ajutise veekoguga, mille piires on karstivorme (lehtreid, lõhesid jne), kuid mis ise ei ole karstiprotsesside tulemusel moodustunud pinnavorm. Karstijärvik on erialakirjanduses levinud ja valdkonna spetsialistidele arusaadav üldkasutatav termin.

### 5. Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele

Eelnõu on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega.

Euroopa Liidu Nõukogu 21. mai 1991 direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta artikkel 3 sätestab liikmesriikidele nõuded asulareovee kogumissüsteemide kohta. Artikli 3 punkti 1 kohaselt nähakse direktiiviga ette erand, et kogumissüsteemi rajamine on põhjendamatu, kui sellest ei oleks keskkonnale tulu või see oleks liiga kulukas. Sel juhul on lubatud asulareovee kokkukogumiseks kasutada individuaalseid või muid asjakohaseid süsteeme, mis tagavad keskkonnale sama kaitstuse taseme.

VeeS VeeS enne 01.10.2019 kehtinud redaktsiooni § 24 lõige 5 ning praegu kehtiva VeeS § 104 lõige 5 näevad erandi tegemise alusena ette üksnes kulude põhjendamatuse. Kohalik omavalitsus võib ühiskanalisatsiooni kavandamisel arvestada enda rahalisi võimalusi, kuid mitte esmase ja määravana, vaid üksnes seda kriteeriumi keskkonnaaspektiga kõrvutades.

Sellest tulenevalt muudameVeeS § 104 lõike 5 sõnastust selliselt, et asulareovee kokkukogumise nõue oleks samatähenduslik direktiivis tooduga. Muudatuse kohaselt võib reoveekogumisalal reostuskoormusega üle 2000 ie kasutada ka lekkekindlaid kogumismahuteid, kuid nende kasutamise korral peab olema keskkond kaitstud samaväärselt ühiskanalisatsiooni kasutamisega. Selleks tuleb lekkekindlate kogumismahutite kasutamise korral kohalikul omavalitsusel välja töötada kontrollitav ja süsteemne reovee kogumismahutite teenindamise lahendus. Näiteks kohalikul omavalitsusel tuleb reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirjas sätestada nõuded reovee äraveo teenust pakkuvatele ettevõtetele, sealhulgas nende aruandluskohustus, ning omavalitsusel