peab olema ülevaade teenuse osutamise mahtudest, kohtadest ning kokkukogutud reovee puhastamisest.

### 6. Seaduse mõju

Seadusel puudub mõju riigi julgeolekule, välissuhetele ja regionaalarengule, samuti sotsiaalne ning demograafiline mõju.

## Olulisemad kavandatud muudatused ja nende mõju

6.1. Kavandatav muudatus: laotamisplaani esitamise kohustustest loobumine 6.1. Kavandatav muudatus: laotamisplaani esitamise kohustustest loobumine Kavandatav muudatus: (VeeS § 162 lg 1).

Sihtrühm: kes laotavad vedelsõnnikut koguses, mis vastab 400 või Sihtrühm: kes laotavad vedelsõnnikut koguses, mis vastab 400 või rohkemale loomühikule (umbes 40 ettevõtet), Keskkonnaamet.

Mõju looduskeskkonnale, sh pinna- ja põhjaveele: mõju, kuna veeseadusega on Mõju looduskeskkonnale, sh pinna- ja põhjaveele: mõju, kuna veeseadusega on looduskeskkonnale, sh pinna- ja põhjaveele: kehtestatud väetise kasutamise nõuded, sh põlluraamatus andmete kajastamise nõue, mis hõlmab ka vedelsõnniku laotamist, ja nendest nõuetest peab laotamisel jätkuvalt kinni pidama. Samuti ei täida vedelsõnniku laotusplaani esitamine enam oma esialgset eesmärki, millega sooviti veenduda, et põllumajandustootja on teadlik veekaitseobjektide asukohast haritaval maal ja sõnniku laotamisele kehtestatud piirangutest. Varem ei olnud see info kaardirakendustes alati kättesaadav. Praegu on veekaitseobjektide asukoha info erinevates kaardirakendustes (Maa-amet, PRIA, e-põlluraamat) lihtsalt kättesaadav. Muudatuse rakendamisega ei kaasne ebasoovitavate mõjude avaldumise riske keskkonnale. Vedelsõnniku laotusplaan iseenesest ei taga sõnniku nõuetekohast laotamist ning sama info saab Keskkonnaamet ka põlluraamatust.

Mõju ettevõtjate tegevusele väheoluline positiivne mõju, väheneb nende Mõju ettevõtjate tegevusele väheoluline positiivne mõju, väheneb nende ettevõtjate tegevusele põllumajandustootjate halduskoormus, kes laotavad vedelsõnnikut koguses, mis vastab 400 või rohkemale loomühikule. Osaliselt suureneb põllumajandustootjate vastutus vedelsõnniku laotamise nõuete järgimisel.

Mõju töökoormusele: töökoormus väheneb mõnevõrra, kuna amet ei pea Mõju töökoormusele: töökoormus väheneb mõnevõrra, kuna amet ei pea töökoormusele: enam läbi vaatama ja kontrollima nende põllumajandustootjate laotamisplaane, kes laotavad vedelsõnnikut koguses, mis vastab 400 või rohkemale loomühikule. Mõnevõrra võib suureneda Keskkonnaameti järelevalveametnike töökoormus vedelsõnniku laotamise kontrollimiseks.

6.2. Kavandatav muudatus: karjatamisest teatamise nõudest loobumine 6.2. Kavandatav muudatus: karjatamisest teatamise nõudest loobumine Kavandatav muudatus: (VeeS § 169 lg 6).

Sihtrühm: kes karjatavad loomi veekaitsevööndis (esitati umbes 200 - 300 teatist Sihtrühm: kes karjatavad loomi veekaitsevööndis (esitati umbes 200 - 300 teatist aastas), Keskkonnaamet.

Mõju looduskeskkonnale, sh veekogudele: mõju, kuna veeseadusega on Mõju looduskeskkonnale, sh veekogudele: mõju, kuna veeseadusega on looduskeskkonnale, sh veekogudele: kehtestatud karjatamise üldnõuded veekaitsevööndis, samuti kajastuvad andmed põlluraamatus, siis peab nendest nõuetest jätkuvalt kinni pidama.

Mõju ettevõtjate tegevusele väheoluline positiivne mõju, väheneb loomapidajate Mõju ettevõtjate tegevusele väheoluline positiivne mõju, väheneb loomapidajate ettevõtjate tegevusele halduskoormus. Kuna loomapidajad on nii või teisiti pidanud veekaitsevööndis karjatamise nõueteid järgima, siis sisulist muudatust veekogu kaitstuse osas teatise esitamise nõudest loobumisel ei ole. Karjatamise teatise esitamine ei taga karjatamise nõuetest kinnipidamist.