9

raštingumas; istorinė savimonė (šalies nacionalinis saugumas, pasipriešinimo istorija); pilietinės visuomenės savikūra (ekstremalios situacijos, antikorupcija, intelektinė nuosavybė) ; 32.3. darnus vystymasis: socialinė ir ekonominė plėtra (pasaulis be skurdo ir bado, žiedinė ekonomika, pažangios technologijos ir inovacijos); migracija, geopolitinių konfliktų sprendimai; žmogaus teisės, lygios galimybės; sveikata, sveika gyvensena (asmens savybių ugdymas, streso įveika, rūpinimasis savo ir kitų sveikata, saugus elgesys, žalingų įpročių prevencija); mokymasis visą gyvenimą; aplinkos tvarumas (aplinkos apsauga, ekosistemų, biologinės įvairovės apsauga, klimato kaitos prevencija, tvarūs miestai ir gyvenvietės, tausojantis žemės ūkis, atsakingas vartojimas) ; finansinis raštingumas (žinios apie finansus, finansų planavimas ir valdymas, rizika ir grąža) ; ugdymas karjerai. 33. Bendrosios programos grįstos kompetencijų ugdymu, kuriam būdingi šie ypatumai: 33.1. kompetencijoms ugdyti reikia ilgesnio laiko, todėl, norint priimti teisingus sprendimus dėl mokinio pasiektų ugdymo rezultatų, tarpiniai vertinimai turi būti orientuoti į kokybinį grįžtamąjį ryšį, vengiant skaitinės vertinimo išraiškos; 33.2. kompetencijos atsiskleidžia per veiklą. Jų raiškos būdai gali būti patys įvairiausi, todėl, norint gauti išsamią ir visapusišką informaciją apie mokinių mokymąsi, būtina naudoti skirtingus vertinimo metodus, kad mokiniai galėtų įvairiais būdais padem onstruoti savo ugdymo rezultatus. Mokiniams turi būti suteikta galimybė atliktus darbus (kontrolinius, kūrybinius, tiriamuosius ir kt.) patobulinti, atsižvelgus į grįžtamąjį ryšį. Keli vertinimo informacijos šaltiniai sudaro sąlygas priimti pagrįstus ir patikimus sprendimus apie mokymąsi; 33.3. vienas iš kompetencijos dėmenų yra vertybinės nuostatos. Vertybes geriausiai atskleidžia mokinio pasirinkimai ir veikla. Jie parodo, ar vertybės yra įsisąmonintos, ar tik deklaruojamos; 33.4. mokinių asmeninės savybės, gabumai ir polinkiai, mokyklos ir namų aplinka daro didelę įtaką mokymuisi, kompetencijų ugdymui. Nuo mokytojų dėmesingumo ir paramos priklauso mokinio savijauta klasėje ir jo mokymosi sėkmė. Mokantis klaidos yra neišvengiamos, todėl svarbu kurti tokią ugdymo aplinką, kur klaidos vertinamos kaip postūmis mokytis, ieškoti naujų sprendimo būdų, ugdytis atkaklumą ir atsparumą. 34. Mokytojai, siekdami ugdymo tikslų: 34.1. bendradarbiaudami su kolegomis ir mokiniais, atsižvelgdami į jų amžių, planuoja ugdymo procesą; su kolegomis tariasi dėl mokymosi turinio pritaikymo pagal mokinių poreikius, laikydamiesi įtraukiojo ugdymo ir universalaus dizaino principų, integracijos, tarpdalykinių temų, projektinių darbų, tvarkaraščio galimybių panaudojimo ir pan.; su mokiniais tariasi dėl pamokos mokymosi uždavinių, mokymosi veiklų ir vertinimo kriterijų; teikia informaciją vaiko atstovams pagal įstatymą; 34.2. vadovaudamiesi bendrosiomis programomis ir 29 punkte pateiktais mokymosi turinio kokybės kriterijais, parenka mokymosi turinį; 34.3. ugdymą grindžia aktyviu pažinimo procesu ir ugdymo rezultatų pritaikymu, mokinių įsitraukimu į aktyvų ir sąmoningą mokymąsi; skatina aktyvų interpretacinį santykį su mokomąja medžiaga, kritinį, kūrybinį mąstymą, problemų sprendimą, mokymąsi iš patirt ies; 34.4. parenka tinkamus mokymo ir mokymosi metodus, atsižvelgdami į mokinių amžiaus tarpsnių ypatumus, kompetencijų raidą, poreikius ir galimybes, mokymosi stilių skirtumus, socialinį ir kultūrinį kontekstą, didelę mokymosi galimybių įvairovę, pasiūlydami įvairius ir tinkamus mokymosi tempą, būdus, technikas; 34.5. vertindami mokinių pasiekimus ir pažangą, vadovaujasi mokinių pasiekimų lygių aprašymais, prireikus juos pritaiko pagal mokinių mokymosi galimybes; lanksčiai derina formuojamąjį ir apibendrinamąjį, mokyklos vidinį ir išorinį mokinių pasiekimų vertinimą, sudaro sąlygas mokiniams įsivertinti savo mokymąsi ir ugdymo rezultatus; parengia ir ugdymo proceso pradžioje supažindina mokinius ir vaiko atstovus pagal įstatymą su pasiekimų vertinimo principais ir reikalavimais; 34.6. kuria su mokiniais savitarpio pasitikėjimu grįstus santykius, kurie sudaro konstruktyvaus ir pagarbaus bendravimo pamatą, užtikrina sklandų ugdymo procesą, puoselėja