Punktiga 28 VeeS § 170 lõikega 4. Lõikes sätestatakse, et VeeS §-s 170 sätestatud Punktiga 28 VeeS § 170 lõikega 4. Lõikes sätestatakse, et VeeS §-s 170 sätestatud 28 nõuded kohalduvad erisusena hoiualal või muul kaitstaval loodusobjektil, kui kaitse-eeskiri või kaitsekorralduskava ei määra teisiti. Selgitus on esitatud punktis 25.

Punktiga 29 VeeS § 176 lõiget 1. Sätet täiendatakse lauseosaga, et veekogu Punktiga 29 VeeS § 176 lõiget 1. Sätet täiendatakse lauseosaga, et veekogu 29 süvendamiseks ei loeta sellist süvendamist, mis toimub veekogu korrashoiu eesmärgil. Nimetatud tingimus ei kehti mere süvendamise korral. Kuni 30.09.2019 kehtinud veeseaduse § 8 lõike 4 järgi ei loetud vee erikasutuseks abinõude rakendamist pinnaveekogude korrashoiuks, kui selleks ei kasutata kemikaale. Selliseks tegevuseks puudus vee erikasutusloa nõue. Veekogude korrashoiuks tehtavate hooldustööde eesmärgiks on tagada veekogu toimimine. Näiteks paisjärves kogunevat muda või liigselt vohavat taimestikku on vaja regulaarselt eemaldada, et ennetada paisjärve eutrofeerumist. Seejuures eemaldatakse vaid värskemat muda (või setet), mitte ei süvendata mineraalset veekogu põhja. Vooluveekogu põhja kandunud ja seisuveekogu või paisjärve põhja settinud muda (sette) eemaldamist korrashoiu eesmärgil on süvendamisest võimalik selle koostise alusel eristada. Vajaduse korral on veekogu põhja kuhjunud sette paksust võimalik mõõteseadmega määrata. Veeseaduse ja keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse järgi on sisemaal oleva veekogu süvendamine alates pinnase mahust 500 kuupmeetrit olulise keskkonnamõjuga tegevus. See tähendab, et suuremahuliste veekogu puhastamistööde korral tuleb enne veeloa saamist korraldada keskkonnamõju hindamine. Kuni 30.09.2019 kehtinud veeseaduse kohaselt ei loetud veekogude puhastamist süvendamiseks ning sellisele tegevusele ei kohaldunud keskkonnamõju hindamise nõue. Kuigi kehtiva õiguse kohaselt on veekogude, meri välja arvatud, süvendamisel mahuga alates 500 kuupmeetrit vaja hinnata keskkonnamõju, siis ei ole veekogu korrashoiutööde tegemiseks mõistlik keskkonnamõju hindamist kohustuslikuks teha. See põhjustab ebamõistlikku haldus- ja töökoormust. Vajaduse korral on siiski võimalik keskkonnamõju hindamist nõuda, kui tegevus võib kaasa tuua olulise keskkonnamõju. Kui neid töid tehakse NATURA 2000 võrgustiku alal või selle läheduses, on vaja hinnata Natura aladele avalduvat mõju.

Punktiga 30 VeeS § 188 lõiget 1 uue punktiga, mille järgi ei ole veeluba vaja, kui Punktiga 30 VeeS § 188 lõiget 1 uue punktiga, mille järgi ei ole veeluba vaja, kui 30 veekogust, välja arvatud meri, korrashoiu eesmärgil eemaldatakse setet. Säte on vaja lisada selguse huvides, kuna selles paragrahvis on nimetatud kõik veeluba mittevajavad tegevused.

Punktiga 31 VeeS § 196 lõike 2 punktide 2 ja 3 sõnastust. Praktikas on tekkinud Punktiga 31 VeeS § 196 lõike 2 punktide 2 ja 3 sõnastust. Praktikas on tekkinud 31 vajadus täpsustada, kas veekeskkonnariskiga tegevuse registreerimist vajab veekogu süvendamine suvalise mahu korral või siiski 5 - 100-kuupmeetrise mahu korral. Segadust on tekitanud ka asjaolu, et veeluba on VeeS § 187 punkti 8 kohaselt kohustuslik veekogu süvendamisel. Seetõttu pole arusaadav, millisel juhul vajab veekogu süvendamine registreeringut ning millisel juhul veeluba. Seepärast on täpsustatud VeeS § 196 lõike 2 punkti 2 sõnastust viisil, mis loob selguse, et veekogu, välja arvatud meri, süvendamiseks 5 - 100 kuupmeetrit või sellise veekogu põhja samas mahus süvenduspinnase paigutamiseks ning mere süvendamiseks 50 - 100 kuupmeetrit või merepõhja samas mahus süvenduspinnase paigutamiseks on vajalik registreering.

Punktiga 32 VeeS § 196 lõiget 2 uue punktiga. Sätestatakse, et Punktiga 32 VeeS § 196 lõiget 2 uue punktiga. Sätestatakse, et 32 veekeskkonnariskiga tegevus tuleb registreerida, kui veekogust, välja arvatud meri, korrashoiu eesmärgil eemaldatakse setet mahuga alates viiest kuupmeetrist. Kuna sette eemaldamisel veekogu korrashoiu eesmärgil ei ole mõistlik rakendada mahukamat veeloa menetlust ja sette eemaldamisel on positiivne mõju, siis on kohane rakendada registreeringu menetlust. Registreering on vajalik, kuna Keskkonnaamet peab saama kontrollida, kus, millises mahus, mis ajal jne on korrashoiutöid planeeritud teha, ja vajaduse korral seada lisatingimusi.