Kehtivas seaduses sätestatud veekogu termini definitsioon on põhjustanud seadusest erinevaid arusaamasid ning seeläbi seaduse ebaühtlast rakendamist. Veekogu terminiga seonduvad nii loakohustus kui ka mitmesugused tegevuspiirangud. Eelnõukohase seadusega täpsustatakse veekogu terminit. Selle eesmärk on tekitada mõistest senisest ühtlasem arusaamine ning seeläbi tagada seaduse ühetaoline rakendamine.

Kehtivas veeseaduses on nitraaditundliku ala tegevuspiirangud sõnastatud ebaselgelt, mis võib kaasa tuua olukorra, kus piiranguid ei järgita ja seetõttu on ohustatud põhjavesi. Täpsed tegevuspiirangud loovad parema õigusselguse põllumajandusettevõtjatele, kellele muutub arusaadavamaks, kus täpselt tohib loomi karjatada ja kus mitte, et mitte ohustada veekogude kvaliteeti.

Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsust ei ole koostatud, sest eelnõukohase seaduse rakendamisega ei kaasne olulist õiguslikku muudatust ega muud olulist mõju (HÕNTE § 1 lg 2 p 5).

- 3. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs

Punktiga 1 veeseaduse § 3 lõikes 1 esitatud veekogu mõiste sisu. Termini Punktiga 1 veeseaduse § 3 lõikes 1 esitatud veekogu mõiste sisu. Termini 1 'veekogu' kasutamisega on praktikas jätkuvalt probleeme. Veekogu määratlemine veeseaduses on oluline, sest sellega määratakse, millistel juhtudel kehtivad veekogu kasutamise nõuded, sh veeloa või registreeringu nõue, ja keskkonnakaitsemeetmed. Veekogu mõistest sõltub ka see, millistele veekogudele rakenduvad veekaitsevööndi nõuded. Eesti topograafia andmekogus (ETAK) on palju veekoguga sarnaseid veeobjekte, millele ei ole otstarbekas keskkonnakaitsest lähtuvalt kohaldada veekogudele kehtestatud nõudeid, kuna sellega kaasneb isikutele ebaproportsionaalne halduskoormus ja liigne bürokraatia. Samas ei tohi ka veekogu terminiga hõlmamata veega täitnud süvendite korral eirata peamisi keskkonnakaitse meetmeid, sh ei tohi sellised veeobjektid negatiivselt mõjutada suuremaid veekogusid ega põhjavett. Veekogu tüüpide avatud loetelu on täpsustatud. Avatud loetellu on lisatud paadikanal ja märgitud, et veekogu osa on ka vooluveekogul asuv paisjärv. Õigusselguse huvides märgitakse tehisjärv ka loetelus järve termini osana.

Aja jooksul on avalike veekogude kallastele rajatud palju paadikanaleid. Ruumiandmete seaduse alusel loeti need paadikanalid veekogu osaks. See tekitas omakorda olukorra, et need paadikanalid ei saanud kuuluda enam kinnisasja koosseisu, kuna avalikud veekogud ei ole tsiviilkäibes. Olukord lahendati 01.10.2019 jõustunud veeseadusega, mille järgi ei loetud paadikanalit veekogu osaks. Paadikanali veekogu mõiste alt väljajätmine tekitas aga probleemi kalapüügiseaduse ja jahiseaduse nõuete rakendamisel paadikanalil, kuna seda ei loetud enam veekoguks. Eelnimetatud nõuded on otseselt seotud veekogu mõistega ja ei ole otstarbekas seda reeglistikku muuta. Seepärast on paadikanal toodud välja eraldi veekogu tüübina. Avaliku veekoguga ühendatud paadikanal on edaspidi iseseisev veekogu, mis ei muutu avaliku veekogu osaks ja mis seega jääb kinnisasja osaks.

Paragrahvi 3 lõike 4 punktist 7 jäetakse välja sõna 'paadikanal' eelnimetatud põhjustel. Paadikanal on veekogu, millele kohalduvad keskkonnakaitse nõuded, kuid ei kohaldu veekaitsevööndi nõue.

Välja on jäetud lause, mille järgi maaparandussüsteemi eesvool on maaparanduseseaduse (MaaParS) tähenduses veekogu. Seda ei ole vaja veeseaduses eraldi ära märkida, sest MaaParS § 4 lõike 4 punkt 1 sätestab, et avatud eesvool on vooluveekogu, nagu jõgi, oja, kanal või kraav, sealhulgas peakraav.