mora biti sanirana zaradi plazu, ovir itd.). Takšna potrdila, ki jih lahko predloži javni uslužbenec, so npr. potrdilo upravljalca določenega odseka ceste, potrdilo vzdrževalca določenega odseka ceste, potrdilo občine, na območju katere se nahaja cesta, potrdilo Direkcije za ceste (če gre za državno cesto) itd., če je iz njih mogoče razbrati dejansko stanje glede uporabnosti ceste na določenem odseku vsak dan ali v določenem časovnem obdobju, dejansko stanje glede stanja ceste, razmer na njej, itd. Navedena potrdila pa lahko pridobi v procesu preverjanja izjave za povračilo stroškov prevoza na delo in z dela tudi delodajalec sam. Skrajna možnost preverjanja navedenih dejstev v izjavi, ki nastopi šele takrat, ko niti z ustreznimi potrdili ni mogoče popolnoma ugotoviti dejanskega stanja, pa je terenski ogled določene relacije, poti, ceste.

Po ugotovitvi dejanskega stanja predlagamo enako kot ob podaji prve izjave, da zaradi lažjega preverjanja izjav za povračilo stroškov prevoza na delo in z dela javni uslužbenci k svoji izjavi za povračilo stroškov prevoza na delo in z dela, ob podaji le -te , priložijo tudi izsek daljinomera »Google Zemljevidi« oz. »google.maps«, na podlagi katerega so ugotavljali razdaljo od naslova bivališča oziroma od naslova, s katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo, do naslova, kjer javni uslužbenec opravlja delo, ki so jo navedli v svoji izjavi za povračilo stroškov prevoza na delo in z dela. Pri tem naj predložijo tako izsek daljinomera »Google Zemljevidi« za razdaljo od naslova bivališča oziroma od naslova, s katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na de lo, do naslova, kjer javni uslužbenec opravlja delo, ki upošteva avtocesto, kakor izsek daljinomera »Google Zemljevidi« za isto razdalje od naslova bivališča oziroma od naslova, s katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo, do naslova, kjer javni uslužbenec opravlja delo, kjer pa javni uslužbenci označijo »Izogni se avtoceste«. Na ta način bo delodajalec na podlagi predloženih izsekov daljinomera »Google Zemljevidi« in relevantnih potrdil lažje in hitreje preveril, katera pot oz. razdalja od naslova bivališča oziroma od naslova, s katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo, do naslova, kjer javni uslužbenec opravlja delo, je najkrajša varna pot.

V primeru začasnega zaprtja cest ali začasnega dela na cesti itd. mora javni uslužbenec podati za čas začasnega zaprtja cest ali začasnega dela na cesti novo izjavo.

- 13. Glede večkratnega prihoda na delo zaradi potreb delovnega procesa, izrednega dogodka oziroma zaradi dela zunaj redno predvidenega razporeda:

Če mora javni uslužbenec zaradi potreb delovnega procesa, izrednega dogodka oziroma zaradi dela zunaj redno predvidenega razporeda priti na delo večkrat, kot je število delovnih dni, se mu za te prihode in odhode povrne stroške prevoza na delo in z dela, ne glede na omejitev višine povračila stroškov prevoza na delo in z dela določeno z višino minimalne plače za mesečno delovno obveznost.

V tem primeru se število prihodov poveča tako, da se šteje vsak prihod na delo, ki se nato pomnoži krat 2, kar pomeni v primeru pavšala 30 evrov:

## 30 evrov / polna mesečna delovna obveza (prisotnost) posameznega javnega uslužbenca x število prihodov

V primeru, ko je kilometrina višja od 30 evrov, pa to pomeni naslednje:

## Kilometrina / polna mesečna delovna obveza (prisotnost) posameznega javnega uslužbenca x število prihodov

- 14. Glede organiziranega ali zagotovljenega brezplačnega prevoza oziroma če delodajalec zagotovi brezplačni prevoz na delo in z dela:

Aneksi h kolektivnim pogodbam dejavnosti in poklicev (Uradni list RS št. 88/21) določajo, da če je organiziran ali zagotovljen brezplačni prevoz, oziroma če delodajalec zagotovi brezplačni prevoz na delo in z dela, javnemu uslužbencu povračilo stroškov prevoza na delo in z dela ne