Po dopolnilnem tretjem odstavku lahko posameznik v primeru, če je kršitev iz prvega odstavka prenehala in meni da je obstajala, s tožbo zahteva ugotovitev, da je kršitev obstajala (kriterij pretekle kršitve). Drugi odstavek določa, da lahko posameznik s sodnim varstvom po določbah 12. člena zahteva prenehanje kršitve, vzpostavitev zakonitega stanja (npr. izbris, popravek) oziroma povračilo škode, določene so torej materialne podlage zahtevka. V četrtem odstavku so določene temeljne postopkovne določbe, tako da v postopku po prvem, drugem in tretjem odstavku 12. člena odloča Upravno sodišče Republike Slovenije z uporabo določb Zakona o upravnem sporu po postopku za tožbo zaradi kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin, tožnik (posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki) pa lahko v tožbo vključi tudi odškodninski zahtevek. Po petem odstavku je v postopku pred Upravnim sodiščem Republike Slovenije po tem členu javnost izključena, razen če sodišče na predlog posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (tožnika), iz utemeljenih razlogov ne odloči drugače. Po šestem odstavku lahko v sodnem postopku sodelujejo tudi nevladne organizacije, kar je izvedba prvega odstavka 80. člena Splošne uredbe. Za razliko od določbe šestega odstavka 12. člena ZVOPOKD predlog 12. člena ZVOP - 2 ne določa, da Upravno sodišče Republike Slovenije v zadevah upravnih sporov odloči najpozneje v šestih mesecih - ker ne gre za občutljivi kontekst obdelave osebnih podatkov s področja kaznivih dejanj iz ZVOPOKD .

- 2. poglavje - Postopek pred upravljavcem in obdelovalcem

V 2. poglavju p redloga zakona se urejajo določena postopkovna vprašanja glede zagotavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki , in ki jih uveljavljajo neposredno na podlagi Splošne uredbe in tega ali drugega zakona pred upravljalcem ali obdelovalcem v javnem ali zasebnem sektorju. Splošna uredba določa okrepljeno odgovornost upravljavca ali obdelovalca za zagotavljanje informacij oziroma pravic posameznikom, katerih osebne podatke obdeluje. Navedeno temelji na premisi, da lahko le dobro informiran posameznik ustrezno zavaruje svoj pravice skozi postopke pred upravljavcem, Informacijskim pooblaščencem oziroma pred sodišči. Splošna uredba se neposredno uporablja že od maja 2018, praksa pa kaže, da so uporabniki pravne ureditve varstva osebnih podatkov z rešitvami dobro seznanjeni. Predlagani členi tega poglavja urejajo določene posebnosti postopka ob hkratnem sklicevanju na določbe Splošne uredbe zaradi večje pravne varnosti in razumevanja samega postopka.

###### K 13 . členu

Predlog člena določa, da se pravice posameznikov pred upravljavcem in obdelovalcem uveljavljajo na podlagi Splošne uredbe in tega poglavja.

###### K 14 . členu

Predlog prvega odstavka člena ureja postopek obravnavanja zahtevkov posameznikov pred državnimi organi in organi samoupravnih lokalnih skupnosti nekoliko drugače kot pred ostalim javnim in zasebnim sektorjem. V 6. členu predloga zakona je definiran pojem »javni sektor«, ki obsega tako državne organe, organe samoupravnih lokalnih skupnosti kot nosilce javnih pooblastil, javne agencije, javne sklade, javne zavode, univerze, samostojne visokošolske zavode in samoupravne narodne skupnosti. Postopek je za državne organe in organe samoupravnih lokalnih skupnosti vezan na smiselno uporabo določb zakona, ki ureja splošni upravni postopek, zlasti glede odločitve o zahtevah posameznikov po III. Poglavju Splošne uredbe (informacij in dostopa do osebnih podatkov, poprav ka in izbrisa, omejitve obdelave itd.), ki je v obliki odločbe z vsemi sestavinami po zakonu, ki ureja splošni upravni postopek in ta zakon.

74