izvaja izvaja v okviru dejavnosti določene poslovne enote, v skladu z sodno prakso Sodišča Evropske unije ni nujno, da ta poslovna enota tudi dejansko izvaja zadevno obdelavo (tj. zlasti, da je namesto nje ne opravlja druga, z njo lastniško ali drugače povezana poslovna enota), ampak zadostuje že, da so dejavnosti poslovne enote na bistven način povezane z obdelavo. Pri ugotavljanju tega, ali se določen subjekt šteje za takšnega, ki ima sedež, hčerinsko družbo, podružnico ali drugačno poslovno enoto na ozemlju Republike Slovenije, pa prav tako ni nujno, da je ta subjekt vpisan v poslovni register Republike Slovenije in organiziran v obliki katere od ustaljenih organizacijskih oblik (npr. s.p., d.o.o., d.d., o.p., idr. - za te je veljava tega zakona nesporna), ampak štejejo tudi drugi subjekti, vključno s fizičnimi osebami, 44 ki dejavnosti obdelave izvajajo dejans ko in učinkovito ter prek ustaljenih ustanovitev , oziroma ki na ozemlju Republike Slovenije opravljajo dejansko in resnično, čeprav majhno, dejavnost, v okviru katere 45 se izvaja ta obdelava . Upravljavci in obdelovalci, ki so del javnega sektorja Republike Slovenije, so vključeni že po samem zakonu, brez potrebe po ugotavljanju njihovega sedeža. S tem so vključena tudi veleposlaništva, konzulati, stalna predstavništva in druge misije, za katere se slovensko pravo uporablja na podlagi mednarodnega prava (tretji odstavek 3. člena Splošne uredbe oziroma dosedaj tudi četrti odstavek 5. člena ZVOP -1). Pravila za razmejevanje veljave zakonov posameznih držav članic so sicer podrobneje pojasnjena v 46 mnenju Delovne skupine po členu 29 Direktive 95/46/ES št. 8/2010 o pravu, ki se uporablja , upoštevaje okoliščino, da se kriterij opreme za obdelavo ((c) točka prvega odstavka člena 4 Direktive oziroma drugi odstavek 5. člena ZVOP - 1) z začetkom uporabe Splošne uredbe več ne uporablja. Drugi odstavek določa, da predlog zakona velja tudi za obdelave osebnih podatkov prebivalcev Republike Slovenije, ki potekajo v okviru upravljavca s sedežem zunaj Evropske unije (izvaja jih upravljavec iz tretje države), vendar se ponujajo uporabnikom iz R epublike Slovenije, oziroma zadevajo profiliranje slovenskih uporabnikov. Navedena določba temelji na drugem odstavku člena 3 Splošne uredbe in cilja na to, da prebivalci Republike Slovenije ne bi bili prikrajšani za varstvo svojih osebnih podatkov samo zato, ker upravljavec ali obdelovalec osebnih podatkov nista ustanovljena znotraj 47 Evropske unije (in torej za nadzor nad njim ni že tako v skladu s prvim odstavkom člena 3 Splošne uredbe pristojen kateri od državnih nadzornih organov držav članic Evropske unije). Pri tem pa sama dostopnost spletne strani upravljavca, obdelovalca ali njunega posrednika za prebivalce Republike Slovenije še ne zadostuje za vzpostavitev veljave zakona; za to mora biti izkazano, da namerava upravljavec oziroma obdelovalec tudi dejansko nuditi storitve posameznikom iz Republike Slovenije, še 48 zlasti tako, da pri tem uporablja slovenski jezik oziroma da namerava slediti obnašanju prebivalcev Republike Slovenije na internetu, še zlasti tako, da oblikuje profile njihovega obnašanja, oziroma drugače zbira podatke o tem z namenom sprejemanja odločitev o njem oziroma za analiziranje ali 49 predvidevanje njegovega osebnega okusa in vedenja . V takšnih primerih bo Informacijski pooblaščenec pristojen za nadzor skladnosti obdelave tujega upravljavca ozir. obdelovalca s tem zakonom, ter za obravnavo pritožb posameznikov v zvezi s tem.

###### K 6 . členu

V 6. členu j e v prvem odstavku najprej določeno, da za varstvo osebnih podatkov veljajo bistveni izrazi (»pojmi« po Splošni uredbi), torej definicije privolitve, obdelave osebnih podatkov, zbirke ipd. Rešitev je predlagana po vzorcu prvega odstavka 5. člena Zakona o varstvu fizičnih oseb glede obdelave osebnih podatkov Kraljevine Belgije iz leta 2018.

67