od od zakonodajalca dobiti izrecno odobritev (torej določitev v zakonu) , da sme pridobivati podatke s pomočjo povezovanja (torej, ob premisleku tveganj, ki lahko nastopijo zaradi tega) preko sprejetja določb v področnem zakonu (npr. Zakon o sodnem registru). Ne bo pa več treba pridobiti dovoljenja Informacijskega pooblaščenca (upravna odločba), zadostovalo bo, da upravljavec, ki bi izvedel povezovanje o tem predhodno (rok 30 dni) obvesti Informacijskega pooblaščenca, ki pa lahko v tej predhodni fazi oceni, da je treba izvesti ti. »tematsk i« (svetovalni) nadzor. Za povezovanja z manj tveganimi evidencami pa se ohranja le pogoj, da zakon določi možnost pridobivanja podatkov iz te evidence (na kakršenkoli način že), ne določa pa obveznosti notifikacije Informacijskega pooblaščenca oziroma pridobivanja njegovega dovoljenja. Navedeno sledi splošni premisi nov e ureditve varstva osebnih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov), da morajo biti ukrepi in postopki varstva osebnih podatkov primerni naravi obdelovanih osebnih podatkov ter tveganjem, ki pri tem nastajajo. Predlog zakona tako po eni strani predvideva, da bodo številna manj tvegana povezovanja po novem bistveno enostavnejša. Za povezovanje s podatki v matičnih registrih ( Centralni register prebivalstva, davčni register, ipd.) tako kljub rabi uradnih povezovalnih znakov več ne bo potrebno ne dovoljenje ne notifikacija Informacijskega pooblaščenca, le še zakonska določba, da sme upravljavec določene zbirke za te in te namene pridobivati tudi te in te poda tke iz matičnega registra. Po drugi strani pa predlog ZVOP- 2 predvideva, da bodo najbolj tvegana povezovanja dopustna le, če jih bo zakonodajalec izrecno odobril, z besedilom, ki bo jasno kazalo, da dopušča tudi pridobivanje na način in v obsegu, ki predstavlja povezovanje zbirk. V kolikor te izrecne zakonske avtorizacije ne bo, se povezovanje ne bo smelo začeti, že začeta povezovanja pa bo potrebno ustaviti. Ker obstajajo določeni režimi povezovanja s ključnimi uradnimi evidencami ipd., ki ne zadostijo tem pogojem, je v prehodnih določbah določeno štiriletno prehodno obdobje za uskladitev z novimi pravili . Navedeno postroženje bo tako nastopilo le postopoma. V vmesnem času bodo lahko bolj tvegana povezovanja potekajo na istovrstni zakonski podlagi kot manj tvegana (se pravi, zakon mora določati vsaj možnost pridobivanja podatkov iz zadevnih uradnih evidenc), pri čemer pa se še vedno mora pridobiti dovoljenje In formacijskega pooblaščenca (četrti odstavek člena, za katerega prehodno obdobje ne velja). V roku štirih let bo torej treba poskrbeti za prilagoditev zakonske podlage, sicer bo lahko nastopila situacija, da bo Informacijski pooblaščenec povezovanje prepovedal. Zaradi lažjega razumevanja nove ureditve podajamo nekatere primere pridobivanja podatkov iz različnih uradnih zbirk, pri čemer komentiramo, ali gre za posredovanje ali ne, ter po katerem režimu naj poteka.

- - eSociala I/O modul in namenski spletni servisi - JE POVEZOVANJE, velja strožja ureditev po prvem odstavku
- - eSociala asinhroni modul (uporabnik na center za socialno delo (CSD) prek ISCSD2 sistema in Pladnja posreduje zahtevo bankam, banke gredo po zahtevek na pladenj, vsak zahtevek obdelajo ročno in poizvedbe ne spustijo v svoj sistem, pripravijo podatke in jih čez nekaj časa odložijo na Pladenj, kjer so na voljo uporabniku na CSD -ju) - JE POVEZOVANJE, velja strožja ureditev po prvem odstavku;
- - pridobivanje podatkov zaradi odločanja o vlogah za dodelitev neprofitnih stanovanj po 11.a členu Stanovanjskega zakona - JE POVEZOVANJE, velja strožja ureditev po prvem odstavku, v prehodnem obdobju je potrebno prilagoditi zadevni člen, da bo izrecno dovol jeval povezovanje kot način pridobivanja podatkov;

105