posameznikov, tveganje za človekove pravice). Kadar gre za obdelavo, ki se določa z zakonom mora predlagatelj zakona o ceno učinka pripraviti še pred javno razpravo o predlogu, predhodno oceno učinka pa pošlje svojemu pooblaščencu za varstvo osebnih podatkov in Informacijskemu pooblaščencu, ki se lahko o novi obdelavi izjasnita ter predlagata morebitne spremembe in dopolnitve ureditve. Oceno učinka je treba pripraviti tudi pred obdelavo osebnih podatkov iz posebnih zbirk (23. člen). Ker imajo kršitve varnosti za posebne zbirke škodljive posledice za varnost države, je treba v takšnem primeru izdelati tudi oceno učinka obdelav osebnih podatkov na varnost države, vključno z njenimi političnimi ali gospodarskimi koristmi, če bi bili podatki iz zbirke razkriti nepooblaščenim osebam ter pripravi ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja. Tveganje se lahko zmanjšuje z ustreznimi varnostnimi politi kami in logično - tehničnimi kontrolami, ki jih predvidita in dosledno izvajata upravljavec in obdelovalec. Oba morata tudi skrbeti za ustrezno organizacijsko kulturo, z namenom zagotavljanja višje ravni varnosti osebnih podatkov. Oceno učinka se posreduje Informacijskemu pooblaščencu, Uradu Vlade Republike Slovenije za varstvo tajnih podatkov in Upravi Republike Slovenije za informacijsko varnost. Organi oceno učinka obravnavajo ob upoštevanju predpisov, ki veljajo na področju njih ovega delovanja, predvsem pa lahko podajo priporočila za varnost osebnih podatkov s področja svoje pristojnosti. Informacijski pooblaščenec na podlagi ocene učink a iz tretjega odstavka mora podati mnenje glede obdelave osebnih podatkov. Glede stališča iz mnenja se morata upravljalec oziroma obdelovalec opredeliti v roku, ki ga določi nadzorni organ in opredeliti ustrezne rešitve, ki omogočajo varnost obdelave. Za posodabljanje in dosledno izvajanje ocene učinkov, vključno z v njej predvidenimi ukrepi za zmanjšanje tveganj je odgovoren predstojnik ali vodstveni organ upravljavca ali obdelovalca.

- 4. poglavje - Nadzori

###### 1. oddelek - Posebnosti postopka

- 4. poglavje v 1. oddelku določa temeljne določbe glede postopkovnih vprašanj v zvezi z izvajanjem nadzorov ali odločanj Informacijskega pooblaščenca.

###### K 25. členu

V postopkih pred Informacijskim pooblaščencem po določbah I. in II. dela tega zakona se uporabljajo določbe Zakona o s plošn em upravnem postopku , če Predlog ZVOP-2 ne določa drugače (npr. 27. člen Predloga ZVOP- 2, po katerem ni dopustna stranska udeležba) .

###### K 26. členu

Po predlaganem 26. členu v postopku po tem poglavju lahko Informacijski pooblaščenec opravlja razgovore z osebami pri upravljavcu ali obdelovalcu in s pričami brez prisotnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v celoti ali deloma, če bi takšna prisotnost škodovala izvedbi uradnih postopkov ali varstvu ali uresničevanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin tretjih oseb, o čemer odloči s sklepom in obvesti tega posameznika. V tem primeru Informacijski pooblaščenec tudi ne dovoli prisotnost i pri drugih dejanjih v postopku in posamezniku ne vroča zapisnikov o teh dejanjih. Posebej je v drugem odstavku upoštevano, da Informacijski pooblaščenec na področjih (zadevah) varnosti države in obrambe države opravlja razgovore z osebami pri upravljavcu ali obdelovalcu brez prisotnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter ne dovoli njegove prisotnosti pri drugih dejanjih v postopku in mu ne vroča zapisnikov o teh dejanjih. Proti sklepu, s katerim se omeji prisotnost posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri postopkovnih dejanjih po tem členu, ni posebne pritožbe, sklep pa se sme izpodbijati skupaj z odločitvijo o glavni stvari. Zoper vsebino iz drugega odstavka ni možnosti pritožbe, je možno izpodbijati le odločitev o glavni stvari.

79