- - datum, ura in razlog vstopa ali izstopa v ali iz prostorov.

Po potrebi lahko osebne podatke preveri tudi z vpogledom v osebni dokument posameznika. Tretji odstavek določa rok hrambe podatkov, in sicer največ dve leti od konca koledarskega leta po vnosu podatkov v zbirko. Podatke je po poteku roka treba izbrisati ali na drug način uničiti (npr. če se vodijo v knjigi gostov). Drugi zakoni lahko določijo drugačne roke hrambe in postopanje s podatki po izteku rokov.

- 6. poglavje - Javne knjige in varstvo osebnih podatkov

###### K 83. členu

V83. členu Predloga ZVOP - 2 je določeno, da se lahko osebni podatki iz javne knjige, urejene z zakonom 88 (npr. zemljiška knjiga), uporabljajo le v skladu z namenom , za katerega so bili zbrani ali se obdelujejo, če je zakoniti namen njihovega zbiranja ali obdelave določen ali določljiv (se da na njega iz vsebine zakona sklepati tako, da je določljiv - npr. varnost pravnega prometa, izkazovanje pravnih ali osebnih sta nj ipd.). S tem členom je povezana tudi prekrškovna določba v 1 06 . členu Predloga ZVOP-2.

- 7. poglavje - Povezovanje zbirk osebnih podatkov

###### K 84 . členu

Predlagani 84. člen o povezovanju uradnih evidenc in javnih knjig predstavlja nadaljevanje in v določeni meri tudi nadgradnjo obstoječe ureditve povezovanja zbirk osebnih podatkov iz dosedanjega 84. člena ZVOP-1. Glavna vsebina ureditve tako ostaja enaka kot dosedaj, in sicer, da se omejuje vsako količinsko ozir. kakovostno znatnejše povezovanje uradnih evidenc med sabo ali z zunanjimi evidencami zgolj na tiste primere, ko sta to posebej dovolila zakonodajalec oziroma v (najbolj tveganih) primerih tudi Info rmacijski pooblaščenec. Pri tem se ureditev najbolj tveganih povezovanj ureja nekoliko strožje (zakonodajalec mora izrecno določiti povezovanje kot način prenosa podatkov iz ene zbirke v drugo, zahteve po dovoljenju Informacijskega pooblaščena pa ni več), ureditev manj tveganih pa blažje (ni več potrebe po obveščanju ali pridobivanju dovoljenja Informacijskega pooblaščenca). Razlog za tak sorazmerno restriktivni pristop je v dejstvu, da se v uradnih evidencah oziroma javnih knjigah hranijo uradni podatki o posamezniku, ki se zatorej tudi štejejo za resnične in torej predstavljajo neposredno podlago za odločanje o pravicah, obveznostih in pravnih koristih posameznika. Združevanje podatkov iz več takšnih zbirk ali omogočanje zunanjega dostopa do njih posledično bistveno povečuje tveganja za posege v nakazane pravice, obveznosti ali pravne koristi posameznika. Takšne tvegane situa cije lahko nastanejo zlasti, ko so zbirke osebnih podatkov medsebojno tehnološko tako močno povezane, da lahko uporabnik ene od zbirk v svojem informacijskem okolju z enostavno poizvedbo (npr. z vnosom EMŠO -a) pridobi podrobne osebne podatke o tem posamezn iku iz večjega števila medsebojno povezanih zbirk. Primer takšnega posebej obsežnega povezovanja je informacijski sistem eSociala, ki zaradi odločanja o pravicah iz javnih sredstev pridobiva in združuje podatke iz (v danem trenutku) vsaj 44 različnih uradn ih evidenc in drugih zbirk osebnih podatkov. Enostavna dostopnost velikega obsega osebnih podatkov pomeni veliko razgaljenost posameznika in s tem veliko moč odločanja o posamezniku, profiliranje njegovega vedenja, ter zlorabe njegovih podatkov (povišana tveganja za notranjo in zunanjo nenamensko uporabo,. okrepljeni motivi za hack-erski ali celo nezakoniti državni vdor v informacijski sistem, tveganja na nepooblaščeno objavo podatkov, idr.). Vse to očitno terja ustrezno stroge varovalke.

103