Za obračun kilometrine za povračilo stroškov prevoza na delo in z dela v višini 10% od cene neosvinčenega motornega bencina - 95 oktanov (npr. 1,20154 €/liter ) se znesek zaokroži na dve decimalki (tj. 0,12).

- 7. Glede izračuna razdalje (števila kilometrov), za katere javnemu uslužbencu pripada povračilo stroškov prevoza oziroma glede polnega kilometra:

Aneksi h kolektivnim pogodbam dejavnosti in poklicev (Uradni list RS št. 88/21) določajo, da se določitev razdalje od naslova stalnega ali začasnega bivališča oziroma naslova v kraju, iz katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo in z dela, če je ta bližji delovnemu mestu, do naslova v kraju opravljanja dela, javnemu uslužbencu veže na polni kilometer. Skladno z navedenimi aneksi se ugotavlja razdalja od naslova stalnega ali začasnega bivališča oziroma naslova, s katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo, če je ta bližji delovnemu mestu, do naslova, kjer javni uslužbenec opravlja delo, po najkrajši varni poti .

Na mesečni ravni se torej ugotavlja, ali javnemu uslužbencu pripada povračilo stroškov prevoza na delo in z dela v obliki kilometrine ali povračilo stroškov prevoza na delo in z dela v višini 30 eur, če je to za javnega uslužbenca ugodneje.

Pri izračunu razdalje se vedno upošteva razdalja od naslova bivališča (stalnega ali začasnega) oziroma naslova v kraju, iz katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo in z dela, če je ta bližji delovnemu mestu, do naslova v kraju opravljanja dela . To velja tudi v primeru, če je razdalja od naslova v kraju opravljanja dela do naslova bivališča (stalnega ali začasnega) oziroma naslova v kraju, iz katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo in z dela, če je ta bližji delovnemu mestu, daljša.

Navedeno razdaljo od naslova bivališča (stalnega ali začasnega) oziroma naslova v kraju, iz katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo in z dela, če je ta bližji delovnemu mestu, do naslova v kraju opravljanja dela pomnožimo z 2 .

Javni uslužbenci imajo lahko delovni čas enakomerno, neenakomerno razporejen ali začasno prerazporejen. Navedeno pomeni, da je lahko njihova polna mesečna prisotnost na delu v različnih mesecih različna . Pri javnih uslužbencih, katerih delovni čas je neenakomerno razporejen ali začasno prerazporejen je lahko polna mesečna prisotnost na delu višja ali nižja od polne mesečne prisotnosti na delu javnih uslužbencev, ki imajo enakomerno razporejen delovni čas. Pri tem pa je treba od polne mesečne prisotnosti na delu ločiti večkratni prihod na delo v istem dnevu (več v nadaljevanju). V primeru, da javni uslužbenec delo opravlja na praznik ali na dan, ki je z zakonom določen kot dela prost dan , se ta dan šteje kot prisotnost na delu in ga je treba upoštevati pri končnem številu dni mesečne prisotnosti na delu.

Primer izračuna razdalje (števila kilometrov) za javnega uslužbenca, ki je od naslova stalnega ali začasnega bivališča oziroma naslova v kraju, iz katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo in z dela, če je ta bližji delovnemu mestu, do naslova v k raju opravljanja dela, oddaljen 3,2 kilometra in pri čemer je javni uslužbenec prisoten na delu celoten mesec junij (21 delovnih dni):

Razdalja se določi tako, da se 3,2 kilometra, tj. razdalja od naslova stalnega ali začasnega bivališča oziroma naslova v kraju, iz katerega se javni uslužbenec dejansko vozi na delo in z dela, do naslova v kraju opravljanja dela, če je ta bližji delovnemu mestu, pomnoži z 2 (tj. kilometri za prihod in odhod) in nato pomnoži še z 21 (število njegovih delovnih dni v mesecu juniju). Zmnožek znaša 134,4 kilometrov. Za izračun kilometrine se skladno z določbo navedenih aneksov upoštevajo polni kilometri, kar v konkretnem primeru znaša 134 kilometrov (3,2 km x 2 x 21 = 134,4 km; polni kilometer: 134 km).

V primeru, da je število delovnih dni javnega uslužbenca v mesecu juniju npr. 23, se namesto z 21, pomnoži s 23, pri čemer razdalja oz. število kilometrov znaša 147,2, kar pomeni, da znaša polni kilometer 147 km.