zadržala dosedanjo širšo opredelitev varstva osebnih podatkov kot temeljne pravice - kot nadrejeno glede vseh obdelav osebnih podatkov (tudi obdelav v druge namene). Prav tako je Avstrija zadržala dosedanjo tradicionalno ureditev (po sodni praksi od leta 1951 dalje) glede obravnavanja tudi (dela) podatkov o pravnih osebah, ki se tako varujejo kot (da so) osebni podatki. Za obdelavo osebnih podatkov otrok v zvezi storitvami informacijske družbe je določila mejna starost 14 let (v predlogu je bilo 16 let). Gl ede osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami je določeno (nekoliko drugače kot v členu 10 Splošne uredbe), da se lahko ti podatki obdelujejo tudi s strani upravljavca, če ima za to legitimen interes. Avstrija ni sprejela (ni jasno uveljavila) rešite v glede kritiziranih (spornih) visokih glob po Splošni uredbi, glede katerih se v Avstriji zatrjuje kršitev človekovih pravic ozir. neustavnost (tudi z vidika, da tako visokih glob ne bi smel izrekati nadzorni organ - ker ni sodišče), ampak bo počakala na odločitev Ustavnega sodišča Republike Avstrije v primerljivem primeru - presoja ustavnosti previsokih glob, katere lahko izreka avstrijski Urad za finančni trg. Poleg tega je naknadno glede navedenega kaznovanja z globami dne 20. aprila 2018 sprejela novelo navedenega zakona (sprememba Zakona o varstvu osebnih podatkov z zakonskim nazivom: Zakon o deregulaciji varstva osebnih podatkov - Datenschutz-Deregulierungs- Gesetz 2018, BGBl. I Nr. 24/2018) in v njej določila, da se v primeru predpisanih glob za kršitve po Splošni uredbi najprej izrekajo opozorilne sankcije, šele v primeru ponovljenih kršitev pa globe po Splošni uredbi (spremembe 11. člena), prav tako pa je v isti noveli določila, da nosilci javnih pooblastil niso odgovorni za prekrške po Splošni uredb i (spremembe 35. člena). Glede razmerja varstvo osebnih podatkov - znanstveno raziskovanje je Avstrija določila le splošne določbe, obdelave pa bodo potekale po obstoječih področnih zakonih. V sprejetem zakonu tudi ni podana jasna rešitev glede dosedanjih pridobljenih privolitev za obdelavo osebnih podatkov, če namreč ostanejo veljavne (nespremenjene) po novi ureditvi po Splošni uredbi - le v obrazložitvi prehodnih določb je bilo v predlogu zakona v zvezi z omembo uvodne navedbe št. 171 Splošne uredbe nekoliko nejasno navedeno, da dosedanje privolitve za obdelavo osebnih podatkov ostanejo v veljavi, če ustrezajo pogojem iz Splošne uredbe.

- 3. del zakona določa varstvo in obdelavo osebnih podatkov kot del izvedbe določb Direktive (EU) 2016/680.

V prihodnosti se bo v Avstriji tako kot dosedaj dajalo močan poudarek področni zakonodaji, kjer se bodo urejale vrste osebnih podatkov, nameni obdelave, roki hrambe, omejitve pravic ipd. Pristop avstrijskega zakonodajalca je v razmerju do začetnih zakonodajnih ambicij (besedilo predloga zakona v razmerju do končno sprejetega zakona leta 2017 in njegove novele iz leta 2018) morda pokazal, da ne gre ne za unificiran pristop, niti ne za (dovolj) harmoniziran pristop, ampak ob upoštevanju nespremenjenih določenih sistemskih rešitev ter novih rešitev in rešitev iz področne zakonodaje - da gre morda dejansko za nastanek pristopa ti. fragmentacije pravne ureditve.

#### 5.4. Slovaška republika

Vlada Slovaške republike je dne 20. 9. 2017 (vloženo v zakonodajni postopek dne 22. 9. 2017) sprejela besedilo Predloga Zakona o varstvu osebnih podatkov in o spremembah in dopolnitvah določenih 31 zakonov, njen Ljudski svet (Parlament) pa ga je sprejel dne 27. 11. 2017 . Njegove bistvene nacionalne (sistemske) rešitve zlasti glede Splošne uredbe so predstavljene v nadaljevanju. Tako je zelo bistvena sistemska rešitev v zakonu določitev splošne uporabe (in istočasno neposredne uporabe) temeljnih definicij s področja varstva osebnih podatkov iz člena 4 Splošne uredbe za vsa zakonska področja (5. člen), kot so to npr. obdelava osebn ih podatkov, privolitev ipd.. Povezano s tem je v posebnem 2. členu iz 1. točke člena 4 Splošne uredbe prenesena tudi definicija pojma osebni 32 podatek. V 6. členu je vzpostavljeno strogo načelo zakonitosti, po katerem se lahko osebne podatke obdeluje le v skladu z zakonom in tako da niso prekršene temeljne pravice posameznikov, na katere se

15