podlagi Zakona o prekrških ter za prenose teh osebnih podatkov velja, da gre za osebne podatke, ki se morajo obravnavati kot posebne vrste osebnih podatkov v skladu s prvim in tretjim odstavkom 9. člena Splošne uredbe . Drugi odstavek najprej v prvem stavku določa, da za obdelave določenih (vrst) osebnih podatkov iz kazenskih evidenc ter njihove zakonsko določene namene obdelave, roke hrambe ter prenose osebnih podatkov javnemu ali zasebnemu sektorju iz teh evidenc veljajo pravila iz 250.a člena Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, 135. člena Z akona o kazenskem postopk u ter 84. člena K azenskega zakonika . Prav tako določa, da za obdelave določenih (vrst) osebnih podatkov iz prekrškovn ih evidenc po Zakonu o prekrških veljajo primerljiva pravila iz Zakona o prekrških glede zakonsko določenih namenov obdelave, rokov hrambe ter prenosov javnemu ali zasebnemu sektorju. Zaključno je za obe vrsti evidenc tudi določeno, da za prenose teh osebnih podatko v iz navedenih evidenc organom drugih držav ali mednarodnim organizacijam ( za zakonsko določene namene ) veljajo tudi pravila po drugih zakonskih podlagah. Glede na to, da je torej sistemska pravna ureditev glede osebnih podatkov o kazenskih obsodbah in kaznovanjih za prekrške dejansko izenačena s posebnimi vrstami osebnih podatkov, ostane v veljavi dosedanja višja raven njihovega varstva, vključno z omejitvami dostopa do 64 njih, tudi po dosedanji praksi Informacijskega pooblaščenca . Predlagani tretji in četrti odstavek določata, da se kazenske evidence in prekrškovne evidence lahko povezujejo s Centralnim registrom prebivalstva tako, da se zagotovi točnost in posodobljenost osebnih podatkov v k azenskih ali prekrškovnih evidencah in to na način, da se kot identifikacijski znak uporabi enotna matična številka iz kazenske ali prekrškovne evidence . Tretji odstavek tudi posebej (področno) določa, da mora biti zlasti zagotovljeno, da se osebni podatki iz obeh evidenc in Centralnega registra prebivalstva ne obdelujejo nepooblaščeno, nezakonito razkrivajo ali drugače nepooblaščeno obdelujejo. Gre za poseben poudarek glede zagotavljanja varnosti osebnih podatkov. Peti odstavek določa, da se povezovanje iz tretjega odstavka predlaganega člena se izvede tako, da je mo goče avtomatično posodabljanje podatkov v kazenskih evidencah in prekrškovnih evidencah oziroma tako , da povezovanje omogoča vsaj, da se v evidencah pri osebnih podatkih določenega ali določljivega posameznika pojavi samodejno opozorilo, da je pri njegovih podatkih v drugi zbirki osebnih podatkov prišlo do spremembe (ti. » alert sistem «).

###### K 12 . členu

Predlagani 12. člen določa sistem splošnega sodnega varstva pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Ta člen je zapisan v isti smeri, kot 12. člen ZVOPOKD. Predlagana je samostojna sodna pot za varstvo pravic s področja osebnih podatkov, po kateri ni potrebno predhodno izčrpanje drugih oblik pravnega varstva po določbah ZVOP - 2 ali Splošne uredbe ali področnih zakonov. S predlaganim sistemom splošnega sodnega varstva se uresničuje določba 79. člena Splošne uredbe. Predlagano sodno varstvo sledi dosedanji ureditvi iz 34. člena ZVOP -1 (kjer je tudi določena upravnosodna presoja). Sodno varstvo po 12. členu Predloga ZVOP-2 je torej samostojno pravno sredstvo (samostojno sodno varstvo) in ni pogojeno s predhodnim izčrpanjem kateregakoli drugega pravnega sredstva ali pravice po ZVOP- 2 ali Splošne uredbe ali področnih zakonov . Po predlaganem prvem odstavku lahko vsak p osameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki meni, da določena obdelava njegovih osebnih podatkov s strani pristojnega organa ali obdelovalca krši določbe Splošne uredbe, ZVOP -2 ali d rugih (področnih) zakonov, ki urejajo obdelavo ali varstvo osebnih podatkov v zvezi s Splošno uredbo, zahteva sodno varstvo svojih pravic ves čas, dokler kršitev traja (kriterij trajajoče kršitve).

73