Drugi odstavek določa 15 dnevni rok za posredovanje podatkov. V istem roku lahko upravljavec posredovanje zavrne in prosilca o razlogih obvesti. Tretji odstavek določa pravno fikcijo zavrnitve zahteve v primeru molka (prim. molk organa; četrti odstavek 222. člena ZUP). Četrti odstavek določa obveznost prosilca, da se pred zahtevo za sodno varstvo posluži možnosti pritožbe v primeru zavrnitve zahteve. Kot drugostopenjski organ v takem primeru nastopa Informacijski pooblaščenec, razen v primeru, ko Informacijski pooblaščen ec nastopa kot prvostopenjski organ - v tem primeru ni drugostopenjskega organa in ima prosilec neposredno po zavrnitvi zahteve na prvi stopnji možnost tožbe v upravnem sporu. Člen ureja tudi stvarno pristojnost sodišč v zvezi z zahtevki. Upravno sodišče je pristojno za upravni spor zoper odločitve o zavrnitvi zahtev za pridobitev podatkov iz uradnih evidenc in javnih knjig. Kadar gre za druge evidence (npr. v zasebnem sektorju), je za odločanje pristojno sodišče splošne pristojnosti, ki odloča v nepravdnem postopku. Peti odstavek določa izjemo v zvezi s sodnimi postopki. Vpogled v sodni spis in pridobivanje podatkov iz spisa urejajo postopkovni zakoni (npr. ZKP, ZPP itd.). Šesti in sedmi odstavek določata obveznost in obdobje hrambe podatkov o posredovanju osebnih podatkov. Dvoletni rok je namenjen učinkovitemu izvajanju prekrškovnih postopkov v primeru kršitve. Drugi zakoni lahko določijo drugačne roke hrambe podatkov o pos redovanju. Osmi odstavek bolj jasno določa, da obveznost hrambe podatkov o posredovanju osebnih podatkov velja tudi v primeru ko posredovanje kot nalogo upravljavca ali obdelovalca določa zakon.

###### K 42 . členu

Člen ureja omejitve pri povezovanju zbirk podatkov in pridobivanju podatkov iz njih. Prvi odstavek določa omejitev za pridobivanje podatkov iz zbirk, ko to počne uradna oseba. Omejitev se nanaša na zbirke s področja zdravstva, obrambe države, sodstva ter kazenske evidence in prekrškovne evidence. Omejitev pomeni, da mora uradna oseba za pr idobitev podatkov iz navedenih evidenc vnesti vsaj dva iskalna pogoja (npr. EMŠO in ime in ne zgolj EMŠO ali samo ime). Na ta način se doseže manjše število napak pri obdelavah osebnih podatkov (nenamerni vpogled). Omejitev se ne uporablja za avtomatsko povezovanje informacijskih sistemov, za te namene se lahko uporablja tudi samo en ustrezen povezovalni znak. Drugi odstavek ureja izjemo od omejitve določene v prvem odstavku. Za namen odkritja ali pregona kaznivega dejanja po uradni dolžnosti ali za namen zavarovanja življenja ali telesa posameznika je dovoljeno osebne podatke iz zbirk pridobiti tudi na podlagi le enega povezovalnega znaka. Izjema je uporabna na primer pri iskanju pogrešane osebe, kjer niso znani vsi osebni podatki pogrešane osebe. Za namen zavarovanja življenja sme operater mobilne telefonije pregledati zbirke in po njih iskati tudi samo po imen u in tako pridobiti podatke o lokaciji mobilne naprave, ki pripada pogrešani osebi. Na področju državne varnosti tretji odstavek določa izjemo od prvega odstavka, in sicer mora morebitno izjemo določiti notranji akt organa. Pravila, določena z notranjim aktom, morajo omogočati sledljivost obdelav osebnih podatkov. Četrti odstavek prepovedi glede povezovanja zbirk, ki izhajajo iz tretjega odstavka 20. člena dosedanjega ZVOP-1.

###### K 43 . členu

Prvi odstavek določa rok hrambe osebnih podatkov v javnem sektorju. Kadar obdelave osebnih podatkov določa zakon, mora ta določiti tudi rok hrambe. Kadar se podatki v javnem sektorju obdelujejo na drugih podlagah (tretji in četrti odstavek 7. člena tega za kona), jih je dopustno hraniti do dosega namena obdelave.

84