splošnejše rešitve anonimizacije celo neosebnih (!) podatkov, iz katerih bi se lahko (pa četudi neutemeljeno) sklepalo na narodno ali versko pripadnost posameznikov, ki so lastniki ali vozniki vozil. Npr. v Bosni in Hercegovini so tako leta 1997 v dogovoru več institucij z Visokim predstavnikom (OHR) 60 določili, da se od leta 1998 na registrskih tablicah ne navaja več kratica okrožja, kjer je vozilo registrirano (npr. SA), ampak da imajo registrske tablice isto obliko in da številke na njih določi samodejno in slučajno računalniški sistem s centralnega nivoja Bosne in Hercegovine. 61 Še bolj zamejen (strožji) pristop velja glede zbiranja in obdelave osebnih podatkov o verski pripadnosti - po 41. členu Ustave Republike Slovenije, po katerem je izpovedovanje vere svobodno (prvi odstavek) in kjer je tudi določeno, da se nihče ni dolžan opredeliti glede verskega ali drugega (npr. svetovnonazorskega) prepričanja (drugi odstavek). Seveda pa pravni red Republike Slovenije ne preprečuje, da nevladne organizacije ali raziskovalne organizacije ne raziskujejo same, na podlagi uporabe arhivskega gradiva ali drugače dostopnega gradiva (npr. z uporabo Zakona o dostopu do informacij javnega značaja), če ta gradiva o tem vsebujejo vsaj posredne informacije o narodni ali verski pripadnosti (npr. kazniva dejanja s področja 131. (Kršitev enakopravnosti ) ali 297. člena Kazenskega zakonika ( Javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti)), kakšna so določena razmerja/vpliv glede narodne ali verske pripadnosti v zvezi z uradnimi (zlasti sodnimi) postopki, storitvami ipd. v Republiki Sloveniji.

###### K 8 . členu

Predlagani Predlagani 8. člen določa obdelavo osebnih podatkov v druge namene kot pravilo za delovanje (odločanje) javnega in zasebnega sektorja glede možnosti obdelav osebnih podatkov v druge namene po četrtem odstavku člena 6 Splošne uredbe. Po predlagani določbi obdelava osebnih podatkov za drug namen kot za tistega, za katerega so bili zbrani, v javnem sektorju ni dopustna, razen če to določa ta področni zako n in če je to v skladu z določbami četrtega odstavka 6. člena Splošne uredbe (velja načeloma za zasebni sektor). Tovrsten pristop omogočajo tudi določbe tretjega odstavka 15. člena Ustave Republike Slovenije o omejitvah človekovih pravic s pravicami drugih oseb (glede na drugi stavek prvega odstavka 38. člena Ustave Republike Slovenije) .

###### K 9 . členu

Predlagani 9. člen ureja pogoje za obdelavo osebnih podatkov otrok v primeru uporabe storitev informacijske družbe določa v skladu z 8. členom Splošne uredbe (po vzorcu iz Zakona o zasebnosti otrok na spletu Združenih držav Amerike - ( Children's Online Privacy Protection Act - COPPA ) iz leta 1998). Otrok je v tem primeru v skladu z odprtimi določbami Splošne uredbe naveden kot mladoletna oseba, ki je stara 15 let ali več. Kar tudi pomeni, da veljajo strogi pogoji v zvezi s privolitvijo po tem členu le za ot roke, ki še niso stari 15 let. Starost 15 let je izbrana (določena) glede na sistemsko vodilo iz 63 prvega odstavka 146. člena Družinskega zakonika : »Otrok, ki dopolni 15 let, lahko sam sklepa pravne posle, če zakon ne določa drugače. « Po predlaganem drugem odstavku privolitev mladoletne osebe ne sme biti pogojevana s pretiranimi pogoji s strani upravljavca, npr. da bi bila omogočena udeležb a mladoletnih oseb v igri, ponujanje nagrade, vključitve v družbeno omrežje ali druge podobne dejavnosti, tako da bi mladoletna oseba morala posredovati več osebnih podatkov (kršitev načela sorazmernosti) , kot je potrebno za namen opravljanje takšne dejavnosti. V Francoski republiki je tako v Zakonu o varstvu osebnih podatkov Francoske republike določeno, da je starost za mladoletnika za podajo privolitve za uporabo storitev informacijske družbe 15 let, dodano pa je v okviru prostega polja zakonodajne presoje določeno, da

71