V drugem odstavku so določeni bistveni izrazi, ki veljajo tako za I. del (uredbeni del) kot II. del (področne ureditve obdelav osebnih podatkov) in ostale dele predloga zakona, npr. nadzorni organ, zakon, varnost države, kazenske evidence, javni in zasebni sektor. Gre za izraze, katere se lahko glede na specifičnosti pravnega reda Republike Slovenije določi samostojno, npr. javni sektor, povezovaln i znak (dosedaj isti povezovalni znak) ipd., ki ne odstopajo vsebinsko od dosedanjih definicij iz 6. člena ZVOP -1. Prav tako je določena definicija »zadeve sodišča«, saj po Splošni uredbi ni dopustno posegati v neodvisnost sodniškega odločanja. Izraz »zakon« pomeni glede na člen 6 Splošne uredbe, člen 4 Direktive ter za izvrševanje a) in b) točke 5. člena Konvencije o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (Sveta Evrope) - ta zakon, druge zakone Republike Slovenije, ob vezujoče (in torej ratificirane) mednarodne pogodbe, ki zavezujejo Republiko Slovenijo ter pravne akte ali odločitve Evropske unije, katerih določbe so enakovredne zakonom in neposredno uporabljive ali neposredno učinkovite (glede na določbe tretjega odsta vek 3.a člena Ustave Republike Slovenije), v to definicijo pa niso vključeni podzakonski predpisi (ker ne smejo biti vključeni glede na drugi odstavek 38. člena Ustave Republike Slovenije - glede na tam navedeno določbo o »zakonu« ter z njim povezano ustaljeno ustavnosodno presojo 50 Ustavnega sodišča Republike Slovenije od leta 1992 dalje ter glede na določbe 87. in 153. člena Ustave Republike Slovenije). Predlagana določba upošteva tudi najnovejšo precedenčno odločbo 51 Ustavnega sodišča Republike Slovenije , ki je okrepila pomen podrobne zakonske podlage za vse obdelave osebnih podatkov (kot je to bilo to razvito v ustavnosodni presoji Ustavnega sodišča Republike Slovenije že od leta 1992 dalje). Definicija »varnosti države« je pomembna za uporabo določb o varnosti države v ZVOP - 2 ter določb področnih zakonov glede varnosti države, kadar določajo obdelavo osebnih podatkov: gre le za del področja ti. notranje varnosti, ki torej po tej definiciji ne vključuje javne varnosti, temveč klasično varnost države (obveščevalno in protiobveščevalno delovanje).

###### K 7 . členu

V predlaganem 7. členu so določena temeljna načela za zakonito obdelavo osebnih podatkov (pravne podlage), ki zlasti sledijo določba m prvega odstavka 6. člena Splošne uredbe , delno pa tudi sledijo smerem iz dosedanjega 9. in 10. člena ZVOP -1. Bistvena razlika je, da so sedaj pravne podlage za obdelave osebnih podatkov v javnem in v zasebnem sektorju urejene v skupnem členu, s tem da je najprej poudarjena prva pravna podlaga - namreč prvi odstavek 6. člena Splošne uredbe. Tako prvi odstavek 7. člena določa, da se osebne podatke lahko obdeluje le, če to omogočajo pravne podlage iz 6. člena Splošne uredbe. Konkretneje ta formulacija vključuje pravne podlage zlasti iz prvega odstavka 6. člena Splošne uredbe, delno pa tudi drugega in tretjega odstavka 6. člena (urejanje obdelav osebnih podatkov s področnimi zakoni). Besedilo »le in v obsegu, kadar je to v skladu« upošteva določbo drugega odstavka 38. člena Ustave Republike Slovenije o varstvu tajnosti osebnih podatkov. Predlagani drugi odstavek določa, kaj mora biti vsebina področnega zakona s področja osebnih podatkov, ki naj bi se obdelovali v javnem sektorju in zasebnem sektorju, glede na določbe drugega odstavka 38. člena Ustave Republike Slovenije v zvezi z 87. člen om Ustave Republike Slovenije (ter glede na ustaljeno ustavnosodno presojo Ustavnega sodišča Republike Slovenije zlasti po 38. členu Ustave Republike Slovenije) ter ob upoštevanju (c) in (e) točk prvega pododstavka prvega odstavka člena 6 Splošne uredbe . U pošteva tudi merila iz drugega odstavka člena 6 Splošne uredbe ter drugega dela tretjega odstavka člena 6 Splošne uredbe. Predlagani tretji odstavek določa posebne določbe glede možnosti uporabe privolitve v javnem sektorju (za oblastne naloge in pristojnosti). Najprej je določeno, da mora to možnost določati zakon, v drugih primerih poslovanja javnega sektorja, ko gre za neoblastno poslovanje, pa neposredno zadostuje (neposredna uporaba) podlaga iz tega tretjega odstavka. Za razliko od dosedanjega drugega odstavka 9. člena ZVOP - 1 je sedaj določeno, da lahko ne samo nosilci javnih pooblastil, ampak izrecno celotni

68