- - posebne vrste osebnih podatkov (dosedaj občutljivi osebni podatki),
- - prenos osebnih podatkov (dosedanji iznos osebnih podatkov v tretje države),
- - čezmejna obdelava osebnih podatkov (pomeni izmenjave in obdelave osebnih podatkom med državami članicami Evropske unije),
- - posredovanje osebnih podatkov pomeni izmenjavo osebnih podatkov med upravljavcem in uporabnikom ali upravljavcem in upravljavcem ali upravljalcem in obdelovalcem.

Z vidika administrativnih razbremenitev ali poenostavitev, vključno za gospodarstvo, predlog zakona določa večje število rešitev, zlasti:

- - ukinitev Registra zbirk osebnih podatkov in dolžnosti notifikacije zbirk Informacijskemu pooblaščencu, kar je nadomeščeno z evidenco dejanj obdelav za upravljalce in obdelovalce osebnih podatkov;
- - določen je olajšan sistem izbire pooblaščene osebe za varstvo osebnih podatkov (pomembno za gospodarstvo, samoupravne lokalne skupnosti, pa tudi za državne organe - to so osebe, ki svetujejo znotraj upravljavcev osebnih podatkov glede skladnosti obdelave osebnih podatkov), tudi del javnega sektorja lahko izbere osebo iz zasebnega sektorja, Iz prehodne določbe pa izhaja, da upravljavcem in obdelovalcem, ki so pred začetkom uveljavitve tega zakona posredovali podatke nadzornemu organu o pooblaščenih osebah na podlagi Splošne uredbe, ni treba ponovno posredovati informacij, če podatki o pooblaščen ih osebah niso spremenjeni.
- - določena je definicija povezovanja zbirk osebnih podatkov - samo veliki sistemi s tveganimi obdelavami osebnih podatkov bodo potrebovali ureditev v področnem zakonu (sodni register, E- Sociala…) ter Informacijski pooblaščenec ne bo izdajal odločb o povezova nju.

#### 2.6. Sprejetje zakona

Zakon bi moral biti uveljavljen že 6. 5. 2018, ko je potekel rok za zakonodajno izvedbo Direktive (EU) 2016/680 oziroma 25. 5. 2018 ko bi moral biti slovenski Zakon o varstvu osebnih podatkov usklajen s Splošno uredbo o varstvu podatkov. Zato mora zakon biti čimprej sprejet in objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije.

### 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA ZAKONA ZA DRŽAVNI PRORAČUN IN DRUGA JAVNA FINANČNA SREDSTVA

###### Ocena finančnih sredstev za državni proračun:

Predlog zakona ne bo imel posledic za Proračun Republike Slovenije. Uporabni postopki zavarovanja osebnih podatkov (sedaj: varnost osebnih podatkov) obstajajo pri subjektih javnega sektorja že od leta 1991 (od začetka veljavnosti Zakona o varstvu osebnih podatkov iz leta 1990). Kar pomeni, da mora javni sektor že sedaj pos ebno pozornost namenjati varstvu osebnih podatkov. V okviru dosedanje organizacije dela bo sicer treba sistem prenoviti v še bolj »varovalno smer« - namreč vzpostaviti notranje ali zunanje (pogodbene) pooblaščene osebe za varstvo osebnih podatkov (» data protection officers «), kolikor v nekaterih primerih še niso vzpostavljene po določbah Splošne uredbe. To tudi posledično pomeni, da je treba v okviru notranje organizacije v okviru javnega sektorja praviloma določiti pooblaščene osebe za varstvo osebnih podatkov izmed že sedaj zaposlenih (ob upoštevanju kriterijev glede zagotavljanja samostojnosti ozirom a nastanka konflikta interesov iz predloga zakona) ali pa dodatno uporabiti (nameniti) že obstoječa finančna sredstva glede zunanjih storitev - npr. pravno svetovanje - za uvedbo zunanjih pooblaščenih oseb (relevantno npr. za samoupravne lokalne skupnosti) ali pa organizirati pooblaščene osebe v okviru medobčinskega sodelovanja - skupne občinske uprave (kot npr. medobčinska redarstva ipd.). Prav tako so relevantna dodatna sredstva za okrepitev oziroma dodatno zagotovitev učinkovitega in neoviranega delovanja neodvisnega nadzornega mehanizma (Informacijski pooblaščenec), namreč glede dodatnih kadrov in prostorov, ki zagotavljajo učinkoviti nadzor glede spoštovanja določb Splošne

11