Zakoniti nameni izvajanja videonadzora na javnih površinah so naslednji: kadar je to potrebno zaradi obstoja resne in utemeljene nevarnosti za življenje, osebne svobode, telesa ali zdravja ljudi, zaradi varnosti premoženja ali varovanja tajnih podatkov in tega namena ni mogoče doseči z milejšimi sredstvi. Videonadzor na javnih površinah je dovoljen tudi za namene varovanja varovanih oseb ter posebnih objektov in okolišev objektov, ki jih varuje policija, vojaška policija, pravosodna policija, oziroma varova nja drugih prostorov, zgradb ali območij, ki jih je treba varovati na podlagi zakona.

- 2. če v nasprotju z drugim drugi odstavkom 77. člena tega zakona izvaja videonadzor tistih delov javnih površin, ki ni potreben za varovanje interesov iz prvega odstavka 77. člena tega zakona.
- 3. če v nasprotju s tretjim odstavkom 77. člena tega zakona izvaja videonadzor na javnih površinah s katerimi ne upravlja ali na njih zakonito ne opravlja dejavnost;
- 4. če v nasprotju s petim odstavkom 77. člena tega zakona hrani posnetke videonadzora javnih površin več kot šest mesecev od trenutka nastanka, razen, če zakon ne določa drugače;
- 5. če v nasprotju s šestim odstavkom 77. člena tega zakona nemudoma ne obvesti policije ali drugega pristojnega subjekta, ko videonadzorni sistem posname dogodek na javni površini, ki ogroža zdravje ali življenje posameznika;
- 6. če v nasprotju s sedmim odstavkom 77. člena tega zakona na javnih površinah uporablja sistem za avtomatsko prepoznavo registrskih tablic ali sistemov, ki uporabljajo biometrične podatke, razen če zakon izrecno določa drugače.

Glede na to, da so predlagani prekrški povezani z izvajanjem videonadzora javnih površin, predlagatelj ocenjuje, da gre z vidika načela sorazmernosti za težje prekrške kot so npr. prekrški s področja kršitev določb o videonadzoru znotraj delovnih prostorov. Storilci prekrškov se tako za predmetne prekrške kaznujejo v naslednjih razponih glob:

- - pravna oseba v razponu od 5.000 do 20.000 eurov, če pa se pravna oseba po zakonu, ki ureja gospodarske družbe, šteje za srednjo ali veliko gospodarsko družbo, pa z globo v razponu od 10.000 do 30.000 eurov;
- - samostojni podjetnik posameznik ali posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost , v razponu od 5.000 do 10.000 eurov;
- - odgovorna oseba pravne osebe, samostojnega podjetnika posameznika ali posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost, ter odgovorna oseba v državnem organu ali v samoupravni lokalni skupnosti (13.a člen ZP -1) v razponu od 500 do 5.000 eurov;
- - posameznik pa v razponu od 200 do 2.000 eurov.

V zvezi s prekrški iz 1., 2., 3. in 6. točke prvega odstavka 101. člena predloga zakona predlagatelj pojasnjuje, da gre zaradi uporabe nedovršne oblike glagola za t. i. trajajoči prekršek .

###### K 102. členu

Določba 102. člena predloga zakona kot prekršek določa kršitev določb o biometriji v javnem sektorju, kar pomeni, da bo kršitelj, ki je glede na predlagano določbo del javnega sektorja, kaznovan z globo, če bo biometrične ukrepe uporabljal brez zakonske. Prekršek bo storjen, če bo kršitelj (kot del javnega sektorja) kršil prvi, drugi ali tretji odstavek 79. člena tega zakona. Glede na to, da gre pri predmetnem prekršku za kršitelje, ki tvorijo javni sektor, se storilci predmetnega prekrška kaznujejo z globo v naslednjih razponih:

- - pravna oseba v razponu od 2.000 do 4.000 eurov, če pa se pravna oseba po zakonu, ki ureja gospodarske družbe, šteje za srednjo ali veliko gospodarsko družbo, pa z globo v razponu od 3.000 do 6.000 eurov;
- - samostojni podjetnik posameznik ali posameznik, ki samostojno opravlja dejavnost , v razponu od 2.000 do 4.000 eurov;
- - odgovorna oseba pravne osebe, samostojnega podjetnika posameznika ali posameznika, ki samostojno opravlja dejavnost, ter odgovorna oseba v državnem organu ali v samoupravni lokalni skupnosti (13.a člen ZP -1) v razponu od 500 do 4.000 eurov.

115