Poglavitne zakonodajne spremembe glede na dosedanji Zakon o varstvu osebnih podatkov iz leta 2004 (ZVOP- 1) se nanašajo tako na splošne, kot na posebne določbe, kot tudi na področne ureditve. Tako so nekoliko drugače (sicer v skladu s Splošno uredbo) določena načela zakonitosti, poštenosti in sorazmernosti, ki veljajo za vse dele predloga zakona ter tudi za področne ureditve v drugih zakonih v Republiki Sloveniji, glede načela zakonitosti se sledi zavezujoči ustavni ureditvi iz drugega odstavka 38. in 87. člena Ustave Republike Slovenije, glede načela sorazmernosti pa 2. členu v zvezi s tretjim odstavkom 15. člena Ustave Republike Slovenije. Glede načela poštenosti (v zvezi z načelom preglednosti) pa predlog zakona sledi dosedanjim dosežkom pravne ureditve Republike Slovenije (obligacijsko pravo, pravo dostopa do informacij javnega značaja), ustavnosodne preso je (sicer s področja prikritih preiskovalnih ukrepov po Zakonu o kazenskem postopku) in sodne prakse (zlasti civilnopravne). Na novo so razdelane obdelave v zvezi s posebnimi vrstami osebnih podatkov (dosedaj: občutljivi osebni podatki), vključno s pravnimi podlagami za obdelavo. Od posebnih vrst osebnih podatkov so sedaj ločene pravne podlage glede obdelave osebnih podatkov o k azenskih obsodbah ter o kaznovanjih za prekrške, vendar se pravila varnosti osebnih podatkov s področja posebnih vrst osebnih podatkov uporabljajo tudi za njih. Določena je nova ureditev glede drugih (dosedaj: naknadnih) namenov obdelave osebnih podatkov, po predlagani ureditvi - v skladu s Splošno uredbo - so drugi (novi) nameni obdelave osebnih podatkov sedaj širši in je upoštevanje prvotnega namena zbiranja in obdelave osebnih podatkov nekoliko manj pomembno. Za namene izkazovanja skladnosti obdelave osebnih podatkov (zakonitosti, poštenosti, sorazmernosti) sta kot obveznost za upravljavce in obdelovalce poleg izvedbe ocene učinka določena tudi izvajanja ukrepa ti. notranje sledljivosti posredovanj osebnih poda tkov (22.člen Predloga ZVOP -2) ter ukrepa ti. zunanje sledljivosti obdelav osebnih podatkov (šesti odstavek 41. člena Predloga ZVOP -2), kar je delno podobno ureditvi iz dosedanjega tretjega odstavka 22. člena ZVOP -1. Določena je nova ureditev za osebe, ki znotraj upravljavcev ali obdelovalcev zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, zlasti ko gre za tvegane ali množične obdelave osebnih podatkov, namreč pooblaščene osebe za varstvo osebnih podatkov. Ne uvaja se reguliran poklic, ampak neodvisno omogoča določitev oseb, ki naj znotraj organizacije upravljavca ali obdelovalca na neodvisni način preprečijo tveganja ali kršitve varstva osebnih podatkov. Glede pooblaščenih oseb za varstvo osebnih podatkov predlagana ureditev za hteva znanja in delovne izkušnje s področja varstva osebnih podatkov, omogoča lažjo izbiro javnemu sektorju (razen državnih organov), enako tudi v zasebnem sektorju (najem fizične ali pravne osebe), omogoča začasno lažjo izbiro iz širšega kroga oseb občina m, sodelovanje preko medobčinskih uprav in najetje zunanjega izvajalca (zasebni sektor), prav tako je podana posebna centralizirana ureditev za sodišča in državna tožilstva, vključno z namestnikom pooblaščene osebe. Določena je tudi možnost, da imajo lahko organi v sestavi lastno pooblaščeno osebo. Podrobneje je urejen tudi postopek uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tudi z delno uporabo določb Zakona o splošnem upravnem postopku, kadar gre za državne organe. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki meni, da so njegove pravice varstva osebnih podatkov kršene, ima po Predlogu ZVOP - 2 tudi možnost vložitve neposredne zahteve pri Informacijskemu pooblaščencu (poimenovana kot prijava) in je v tem pos topku vlagatelj zahteve (poimenovan kot prijavitelj s posebnim položajem) in nastopa kot stranka, s subsidiarno uporabo določb zlasti Zakona o splošnem upravnem postopku ter določb tega zakona (nadzorna pooblastila in nadzorni ukrepi). Posameznik v tem pri meru pravice uresničuje posredno. Informacijski pooblaščenec lahko vodi nadzorne postopke tudi v javnem interesu (po uradni dolžnosti), ki jih uvede ali na lastno pobudo, na podlagi prijave katerekoli fizične ali pravne osebe ali na pobudo drugih organov, kar je klasični postopek inšpekcijskega nadzora po določbah Zakona o inšpekcijskem nadzoru. Prijavitelj je torej lahko kdorkoli; če je prijavitelj posameznik, na katerega se nanašajo osebni

9