podatki, izvršuje svoje pravice posredno (zadoščeno mu bo preko ukrepanja nadzornega organa v javnem interesu, ne pa osebno). Posameznik lahko vloži tudi samostojno tožbo (brez predhodne uporabe drugih pravnih sredstev) na Upravno sodišče Republike Slovenije glede obdelave osebnih podatkov pri upravljavcu, in sicer glede sedanjih ali preteklih kršitev njegovih pravic s področja varstva osebnih podatkov (samostojno sodno varstvo), tožena stranka je upravljavec , odločanje poteka s smiselno uporabo določb Zakona o upravnem sporu glede postopka v zvezi s kršitvami človekovih pravic in temeljnih svoboščin, v tožbenem zahtevku je možno zahtevati tudi povrnitev škode, v postopku odloča Upravno sodišče Republike Slovenije, nadzorni organ pa lahko pošlje svoje stališče Upravnemu sodišču. Posameznik izvršuje svoje pravice posredno. Podrobno je v korist znanstvenega raziskovanja, zgodovinskega raziskovanja, statističnega raziskovanja in arhivskega delovanja razdelano razmerje napram varstvu osebnih podatkov, tudi z vidika ne-poseganja v veljavno arhivsko zakonodajo. Posebej je v predlogu zakona poudarjen pomen svobode izražanja v razmerju do varstva osebnih podatkov, tako da je omogočeno zadržanje dosedanje ravni uresničevanja svobode izražanja v okviru pravnega reda Republike Slovenije. Enotni oziroma skupni nadzorni organ za varstvo osebnih podatkov Republike Slovenije po določbah predloga zakona ostaja Informacijski pooblaščenec, kot je bil dosedaj po določbah ZVOP -1 in po določbah Zakona o informacijskem pooblaščencu in po določbah ZVO POKD. Ostaja pristojen za nadzor glede varstva osebnih podatkov za vse obdelave osebnih podatkov v Republiki Sloveniji, razen tistih, kjer to preprečujejo ustavne določbe ali določbe Splošne uredbe ali primerljivi položaji - npr. neodvisno odločanje sodstva ali Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Delno podobno je urejeno tudi za področje obveščevalno -varnostne dejavnosti - z izjemo, da se nadzori s strani Informacijskega pooblaščenca izvajajo na način da ne pride do zapisa identitete tajnih delavcev in t ajnih sodelavcev obveščevalno - varnostnih služb. V področnih ureditvah obdelav osebnih podatkov (II. del predloga zakona) so npr. delno prenovljeno razdelane določbe o videonadzoru (npr. uvedba videonadzora na javnih površinah) ter o biometriji. Kazenske določbe (III. del predloga zakona) določajo, da se upravne globe po določbah Splošne uredbe obravnavajo kot prekrški, da je prekrškovni organ Informacijski pooblaščenec ter da odloča tudi o prekrških v posebnem delu predloga zakona (npr. prekrški glede videonadzora, biometrije...), določen je tudi način ocenjevanja višine glob, ki naj se izrečejo za kršitve določb Splošne uredbe (glede na konkretne okoliščine, načelo sorazmernosti). Prav tako je za kršitve, katere določa Splošna uredba, v Predlogu ZVOP- 2 določeno, da so zaradi zagotavljanja zakonitosti na področju prekrškov ti. »undertaking« naslednji gospodarski subjekti: pravne osebe, samostojni podjetniki posamezniki in posamezniki, ki samostojno opravljajo dejavnost. V zvezi s prekrški iz Splošn e uredbe je v Predlogu ZVOP- 2 določena tudi kaznivost odgovornih oseb za prekrške, saj te odgovornosti Splošna uredba ne predpisuje, je pa lahko odgovornost teh gospodarskih subjektov le akcesorna odgovornosti odgovorne osebe. Glede na drugačne definicije iz Splošne uredbe so izvedene tudi znatne spremembe dosedanjega 23 tradicionalnega izrazoslovja s področja varstva osebnih podatkov (ustaljeno od leta 1984 ). Tako so sedanji novi temeljni izrazi varstva osebnih podatkov zlasti:

- - zbirka (dosedaj zbirka osebnih podatkov),
- - varnost osebnih podatkov (dosedaj zavarovanje osebnih podatkov),
- - upravljavec (dosedaj upravljavec osebnih podatkov),
- - obdelovalec (dosedaj pogodbeni obdelovalec),

10