Predlagani šesti odstavek najprej v določbi prvega stavka določa, da je obdelava osebnih podatkov o etnični ali narodni pripadnosti posameznika v javnem sektorju izjemoma dopustna, če to določa zakon, ki določa tudi dodatno pravno podlago - privolitev posa meznika. Na ta način se spoštujejo določbe prvega in drugega odstavka 41. člena Ustave Republike Slovenije (svoboda vesti) in 61. člena Ustave Republike Slovenije (izražanje narodne pripadnosti). Predlagani drugi stavek določa, da se sme obdelave teh osebn ih podatkov z zakonom določiti le za primere, ko je to nujno za odločitev o osebnem stanju ali pravicah posameznika (npr. posebna volilna pravica pripadnikov in pripadnic italijanske in madžarske narodne skupnosti; odločanje o azilu ipd.). Ta določba ne omogoča, da bi se npr. pri obdelavi osebnih podatkov po Zakonu o prijavi prebivališča obdelovalo osebne podatke o narodni ali etnični pripadnosti posameznika, saj to ni pomembno za upravno odločanje o prijavi prebivališča, statistični namen kot tak pa ni dop usten (v okviru sistema upravnega odločanja). Predlagana določba pa tudi ne preprečuje, da bi se v Zakonu o popisu prebivalstva (če bi se ta izvajal na klasičen način), ki je lahko le zakon (samo) za potrebe državne raziskovalne statistike in analitike, ob delovalo teh podatkov, seveda z ustreznimi varovalkami (npr. ločen zapis podatkov, zapis na podlagi zakona in še podane privolitve, nadaljnja obdelava teh podatkov na način anonimizacije, prednostno uničenje teh zapisov ipd.). Glede posebnega vidika zbiranja in obdelave osebnih podatkov o narodni pripadnosti za statistične ali raziskovalne ali poročevalske namene ima Republika Slovenija glede dela posebnih vrst osebnih podatkov že ustavnopravno dokaj strogo ureditev glede izražanja narodne pripadnosti - namreč v 61. členu Ustave Republike Slovenije, po katerem se narodno pripadnost izraža svobodno. Glede na navedeni člen Ustave mora biti vsak poseg v smer pridobivanja osebnega podatka o narodni pripadnosti razumno utemeljen, mora spoštovati svobodo človeka in biti v skladu s temeljnim ustavnim načelom sorazmernosti (2. člen v zvezi s tretjim odstavkom 15. člena Ustave Republike Slovenije) - spoštovan mora biti torej strogi test (v zvezi načelo m) sorazmernosti , kar praktično skoraj onemogoča da bi se ta 57 podatek, glede katerega je ustavna opredelitev še posebej poudarja njegovo »svobodno« opredeljevanje, sploh lahko zbiral in nato nadalje obdeloval. Torej zbiranja in nadaljnje obdelave (ali celo obdelave v druge namene) osebnih podatkov o narodni pripadnosti n i možno opravičiti s potrebami statističnega poročanja ali raziskovanja (izjema so glede na posebne varovalke lahko popisi prebivalstva - npr. Popis prebivalstva, gospodinjstev in stanovanj v Republiki Sloveniji leta 2002), ali poročanja 58 organom mednarodnih organizacij s področja človekovih pravic in temeljnih svoboščin , če ni ustavnopravno opravičen (utemeljen) že primarni namen za zbiranje podatka o narodni in etnični pripadnosti za potrebe določenega postopka ali odločanja (npr. izjemoma prosilci za mednarodno 59 zaščito - preganjanje zaradi narodne pripadnosti - na podlagi druge ustavne vrednote - npr. 48. člen Ustave Republike Slovenije). Prav tako, če se odmisli prej navedeni primarni namen zbiranja (za potrebe postopka ozir. odločanja ), bi bilo pa zbiranje in obdelava podatkov o pripadnosti na podlagi izrecne privolitve načeloma nesmiselno, saj nikoli ne bi dovolj ljudi dalo privolitev za to, da bi vzorec dejansko bil reprezentativen, niti njihove dejanske pripadnosti ne bi bilo dopustno preverjati (svobodno opredeljevanje o narodni pripadnosti iz 61. člena Ustave) in realno ne bi kaj bistvenega moglo pomeniti z vidika ocene delovanj ali o dločanj o ljudeh v raznih uradnih (zakonsko določenih) postopkih. Zaradi posebne zgodovinske občutljivosti obstajajo na določenih upravnih področjih v tujini tudi znatno

70