tožilstvom ali sodiščem ali pristojnemu delovnem telesu Državnega zbora Republike Slovenije, čezmejne obdelave in prenosov osebnih podatkov. V petem odstavku je podano posebno pooblastilo glede določitve pooblaščenih oseb za sui generis del javnega sektorja, ki opravlja državne upravne naloge - za upravne enote. Pooblaščene osebe za njih lahko določi Ministrstvo za javno upravo, več upravnih enot ima lahko določeno skupno pooblaščeno osebo, ki pa mora biti zaposlena v javnem sektorju.

###### K 50 . členu

Predlagani 50. člen določa, da so pooblaščena oseba, namestnik in osebe, ki izvajajo pomoč pri opravljanju njenih nalog, pri opravljanju nalog zavezane k varstvu tajnosti obdelovanih osebnih podatkov. Pridobljene informacije smejo uporabljati izključno za opravljanje nalog in so tudi po zaključku dejavnosti zavezane k varstvu tajnosti osebnih podatkov. Dolžnost velja zlasti v zvezi z identiteto posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki se je obrnil na pooblaščeno osebo in velja tudi po prenehanju delovnega razmerja ali opravljanja nalog na drugih podlagah.

- 7. poglavje - Kodeksi ravnanja in certificiranje

###### K 51. členu

V predlaganem 51. členu se tako ureja kodekse ravnanja - podana je pravna podlaga, ki omogoča uporabo kodeksov ravnanja, tj. pravil dobre prakse na področju posameznih vrst obdelav osebnih podatkov, ki jih pripravijo relevantna domača ali tuja združenja podjetij v določenem sektorju, in so že prilagojena posebnostim manjših, srednjih oziroma večjih podjetij. Člen predvideva uporabo kodeksov, ki so potrjeni na različnih nivojih nadzornih organov; tako s strani posameznega državnega nadzornega organa, kot tud i širše, s strani Evropskega Odbora za varstvo osebnih podatkov po 68. členu Splošne uredbe kot s strani Evropske komisije. Pri tem Evropska komisija potrjuje tiste kodekse, ki se nanašajo na obdelave, ki potekajo v več državah članicah, pri čemer mora predhodno pridobiti tudi mnenje Odbora. Člen hkrati ne preprečuje, da ne bi mogel Informacijski pooblaščenec razveljaviti uporabe določenega kodeksa, če oceni, da ni oziroma da ni več ustrezen. Navedeno izhaja iz sodbe Sodišča Evropske unije 66 v primeru Maximillian Schrems (ozir. ti. Facebook primer ) , v kateri je Sodišče Evropske unije pojasnilo, da pooblastila Evropske komisije za izdajanje delegirane zakonodaje ne morejo voditi v pripravo takšnih pravil varstva osebnih podatkov, na katere bi bili državni nadzorni organi dokončno vezani. Državni nadzorni organi za varstvo osebnih podatkov lahko tako v vsakem primeru suspendirajo rabo kodeksov ravnanja, za katere ugotovijo, da niso skladni z določbami Splošne uredbe.

###### K 52. členu

V predlaganem 52. členu ZVOP -2 se ureja certificiranje obdelav osebnih podatkov. V prvem odstavku je tako določena definicija certificiranja, ki za potrebe tega zakona pomeni prostovoljni postopek ugotavljanja, ali so dejanja obdelave osebnih podatkov s strani upravljavcev in obdelovalcev skladna z merili iz določenega mehanizma certificiranja (vsebinski kriterij) ter da se o ugotovitvi takšne skladnosti se upravljavcu ali obdelovalcu izda certifikat (oblastveni kriterij). Predmet certificiranja je lahko zbirka, njena delovanja obdelave ter informacijski sistem - Klub zvestobe trgovinske gospodarske družbe, sistem SISBON, eAsistent informacijski sistem za šole, informacijski sistem za bolnišnico. Po drugem odstavku merila posameznega certifikacijskega mehanizma odobri z odločbo Informacijski pooblaščenec v skladu s petim odstavkom 42. člena Splošne uredbe ali Evropski Odbor za varstvo osebnih podatkov v skladu s petim odstavkom 42. člena Splošne uredbe ter v zvezi s 63. členom

88