Zarada za obavljeni rad i vreme provedeno na radu U skladu sa Zakonom o radu zaradu zaposlenih čine (zarada po času - tada se osnovna zarada menja po broju radnih sati, zavisno od toga 1. Osnovna zarada Osnovna zarada koliko mesec za koji se vrši isplata ima radnih sati; osnovna zarada za mesec - zarada je uvek ista, dok se radniku Aneksom Ugovora o radu ne utvrdi druga osnovna zarada) (može povećati li smanjiti osnovnu zaradu, zavisno od toga kako je ocenjen 2. Zarada za radni učinak kavalitet rada i obavljenog posla i odnos zaposlenog prema radnim obavezama - stimulacija ili destimulacija) (napomena: ovakav vid smanjenja ili povećanja zarade se u današnjoj praksi rada kod privatnih poslodavaca veoma retko događa) (uvećana zarada daje se za rad u posebnim prilikama i uslovima. Pravo na uvećanu zaradu, 3. Uvećana zarada imaju zaposleni: Za rad na dane raznika koji je neradni rad - najmanje 110% od osnovice ; za rad noću - najmanje 26% od osnovice (ukoliko taj rad uračunat u osnovnu zaradu); za prekovremeni rad najmanje 26% od osnovice; po osnovu vremena provedenog na radu za svaku punu godinu rada ostvarenu u random odnosu kod poslodavca (minuli rad) - najmanje 0,4% od osnovice.Osnovica je osnovni mesečni iznos zarade U skladu sa Zakonom o radu poslodavac ima obavezu da zaposlenom obračunava uvećanu zaradu po osnovu minulog rada. Procenat uvećanja iznosi najmanje 0,4% za svaku punu godinu radnog staža. U godine staža uzima se vreme provedeno u radnom odnosu. Shodno izmenama Zakona o radu, za obračun uvećanja po osnovu minulog rada, u obzir će ulaziti samo staž koji je zaposlen ostvario kod poslodavca koji isplaćuje zaradu, i njemu povezanih lica. Minuli rad za obračunski mesec = (osnovna zarada - bez bilo kojih uvećanja x 0,4%) x godine staža kod tog poslodavca kao i kod povezanih lica sa poslodavcem u skladu sa Zakonom. Prema Zkonu o radu, osnovicu za uvećanu zaradu čini osnovna zarada. Član 57. Zakona o radu, dozvoljava poslodavcu da izvrši preraspodelu radnog vremena, ukoliko to zahteva priroda delatnosti, organizacija rada i bolje korišćenje sredstava za rad, pa se veoma često dešava da poslodavci to koriste. Na taj način radnik nekada radi kraće a nekada duže kada to zahteva posao, pa poslodavac nema obavezu da obračunava uvećanu zaradu, po osnovu prekovremenog rada, rada noću, rada u smenama i sl. Druga primanja zaposlenih koji čine zaradu Između ostalog, zaradom se smatraju i druga primanja koja ulaze u zaradu: Topli obrok i regres za godišnji odmor. 1. Nadoknada za ishranu u toku rada (topli obrok) Nadoknada za ishranu u toku rada (topli obrok) Zakonom o radu, propisana je obaveza poslodavcu, da zaposlenima isplati topli obrok Mesečna ishrana u toku rada isplaćuje se isključivo za dane provedene na radu, što znači da za dane kada radnik nije radio njemu topli obrok ne pripada. Propisom koji je u primeni nije utvrđena visina toplog obroka koju je poslodavac dužan da isplati zaposlenima. Zato se isplata mora urediti opštim aktom, odnosno Ugovorom o radu. Visina toplog obroka može se urediti u nominalnom iznosu (dnevnom ili mesečnom), u neto ili bruto iznosu. U svakom slučaju ona ulazi u Bruto 1 i isplaćuje se zajedno sa zaradom. . Topli obrok mora biti jednak za sve zapolslene. Ovakav način isplate toplog obroka je ipak u praksi veoma redak, on bi i tada ušao u osnovicu - Bruto 1, ali se neto iznos nebi isplatio radniku, već bi se platio restoran na ime ugostiteljskih usluga za zaposlene.

- 2. Regres za godišnji odmor