mora zasnovati radni odnos u svom preuzeću. Ukoliko je radni odnos zasnovan, zarada i obaveze po osnovu zarade isplaćuju se kao i ostalim zaposlenim u preduzeću, dok ukoliko nije zasnovao radni odnos, porez i doprinose plaća po rešenju Poreske uprave kao osnivač. 4. Sa stranim državljaninom ili licem bez državljanstva ako to lice ima dozvolu za stalni ili privremeni boravak u Republici. 5. Sa preduzetnikom (od 13.07.2013 i preduzetniku je omugućeno da isplaćuju sebi zaradu iz radnog odnosa i da po osnovu zarade uplaćuju obaveze za doprinose i porez na zarade) ili da obaveze za doprinose i porez plaća po rešenju nadležnog organa - Poreske upavae a ne iz zarade. Preduzetnik može zasnovati radni odnos kod drugog poslodavca, i pri tom ne mora prestati sa obavljanjem samostalne delatnosti jer se samostalna delatnost može obavljati i uz rad) 6. Sa licem koje kod drugog poslodavca radi sa nepunim radnim vremenom. (manje od 8 časova) 7. Sa penzionerom U skladu sa Zakonom o radu poslodavac koji ima više od 5 zaposlenih dužan je da donese pravilnik o organizaciji i sistematizaciji radnih mesta. Pravilnik donosi direktor, njime se utvrđuju vrste poslova, organizacioni delovi, vrste i stepeni stručne spreme i drugi posebni uslovi za rad na tim poslovima. Puno i nepuno radno vreme u prostorijama poslodavca i van prostorija poslodavca (rad na daljinu i rad od kuće) U skladu sa Zakonom o radu član 42 Zakona, radni odnos može da se zasnuje za obavljanje poslova van prostorija poslodavca. Radni odnos za obavljanje poslova van prostorija poslodavca obuhvata rad na daljinu i rad od kuće. Sva prava i obaveze izjednačene su sa pravima i obavezama zaposlenih koji rada u prostorijama poslodavca. Osnovna zarada zaposlenog koji radi van prostorija poslodavca, ne može biti utvrđena u manjem iznosu od osnovne zarade zaposlenog koji radi na istim poslovima u prostoriji poslodavca. Puno radno vreme iznosi 40 časova nedeljno. Opštim akotom može da se utvrdi da puno radno vreme bude kraće od 40 časova nedeljno, ali ne može biti kraće od 36 časova nedeljno. Nepuno radno vreme, jeste radno vreme koje je kraće od punog radnog vremena. Radni odnos se sa nepunim radnim vremenom može zasnovati na određeno ili neodređeno vreme. Zaposleni koji radi sa nepunim radnim vremenom ima pravo na zaradu, druga primanja i druga prava iz radnog odnosa srazmerno vremenu provedenom na radu. Poslodavac je dužan da zaposlenom koji radi sa nepunim radnim vremenom, obezbedi iste uslove rada kao i zaposlenom koji radi sa punim radnim vremenom, koji radi na istim ili sličnim poslovima. U skladu sa tim za zaposlene koji rade sa nepunim radnim vremenom staž osiguranja se ne vezuje za vreme provedeno na radu, već se računa prama kalendarskom vrmenu koji je zaposleni proveo na radu. Najniža mesečna osnovica doprinosa primenjuje se u visini koja je na snazi u mesecu u kojem se vrši isplata zarade, nezavisno od toga za koji mesec se vrši isplata zarade. LICA KOJA NE MOGU ZASNOVATI RADNI ODNOS Lica mlađa od 15 godina Lica koja kod drugog poslodavca rade sa punm radnim vremenom Sa invalidnim penzionerom jer on nema sposobnost za rad STRUKTURA ZARADE Član 106 Zakona o radu Zaradu zaposlenog čini: 1. Zarada za obavljeni rad i vreme provedeno na radu 2. Nagrade, bonusi, stimulacije ili destimulacija. 3. Uvećana zarada 4. Druga primanja u skladu sa opštim aktom i Ugovorom o radu