Početak Euharistijske godine 18. travanja 2009.

NOVO!!! www.rikatv.net, ili http://www.rikatv.net

Nove web stranice Riječko bogoslovno sjemenište pokrenulo je novi web portal na adresi http://bogoslovija-ri.hr/

Na današnju nedjelju evanđelje nam donosi prikaz rođenja sv. Ivana Krstitelja. Sam događaj rođenja možda i ne bi bio tako poseban da u njemu ne uočavamo proročke elemente koji ukazuju na Ivanovu odabranost od samoga Boga i na poslanje koje je imao ispuniti prije Gospodinova dolaska. Marijina je rođakinja Elizabeta bila već u onoj životnoj dobi u kojoj je gotovo nemoguće zatrudnjeti. No, nije se samo radilo o biološkim razlozima, već i o psihološkim, koji su nažalost i danas vrlo aktualni, npr. mišljenje okoline, rodbine, prijatelja, strah od predbacivanja ili ismijavanja. Unatoč takvim mogućim reakcijama okoline, Elizabeta je bila otvorena Božjim planovima. Ona je znala da sve što dolazi iz Božjih ruku, dolazi kao jedino i istinsko dobro te da će se Bog pobrinuti za sve što bude potrebno kako bi se ostvarili Njegovi planovi. Možda je strahovala i razmišljala poput svoje rođakinje Marije kako će izgledati njezin život ako prihvati Božji poziv, što je i ljudski i normalno, no vjera u Boga i povjerenje u Njegovo providonosno vodstvo nadjačalo je sva emocionalna stanja. To je osobito bilo vidljivo u nadijevanju neuobičajenog imena djetetu unatoč negodovanju okupljenog mnoštva. Uobičajeno je bilo muškom djetetu nadjenuti ime oca jer je on nastavljač očeve loze, no u ovoj su situaciji i Zaharije i Elizabeta bili posebno nadahnuti Bogom i Njegovim planom tako da nisu slijedili tradicijske norme, već ´novinu´ koja je imala tek uslijediti. Naime, znakovitost prekida tradicijske norme leži i u tome što je Ivan Krstitelj trebao navijestiti dolazak očekivanog Mesije i jedne nove etape u povijesti spasenja koja nadilazi, odnosno nadopunjava staru. Isus je i sam jednom prilikom rekao kako nije došao dokinuti Zakon nego ga nadopuniti, usavršiti. Krstitelj je upravo pozivanjem na pokajanje i obraćenje nagovještavao to usavršenje i spasenje, koje više nije bilo predmet, već ostvarenje nade. Znakovita je i Zaharijina uloga u svemu tome, jer je on svojom tradicijskom ulogom patrona trebao zaštititi i ujedno potvrditi Elizabetinu želju, odnosno Božju providonosnu volju nad djetetom. Nakon toga njegova su se usta otvorila i on je počeo hvaliti Boga blagoslovnim riječima. Te su riječi bile od Duha Svetoga, onog istog Duha koji će kasnije voditi Krstitelja u njegovoj misiji sve do kraja života. Evanđelje nam kaže da je "ruka Gospodnja bila s njime," drugim riječima Božja zaštita i milost, koja je ujedno bila i nad svim Božjim odabranicima.

Ivan Krstitelj je ispunio svoje poslanje na koje ga je Gospodin pozvao. A što je s ispunjenjem naših životnih poslanja? Svatko je od nas pozvan vršiti poslanje na koje smo pozvani od Gospodina. Po tom se poslanju ostvarujemo kao ljudi i kao vjernici kršćani. Raznolikost životnih poslanja ukazuje na bogatstvo Božje ljubavi prema čovječanstvu i svijetu. Svi su biblijski likovi bili Božji poslanici svijetu. Ostvarujući svoju misiju (poslanje), oni su ostvarili (ispunili) svoj zemaljski život, koji je postao uzor i nadahnuće mnogima sve do današnjih dana. Zato se mi neprestano nadahnjujemo na svetopisamskim primjerima. No, svako povijesno vrijeme nosi svoje karakteristike i oblike poslanja. To, pak, znači da je današnji čovjek pozvan u svom miljeu vršiti ono što je npr. Ivan Krstitelj vršio u pustinji, s time da je današnja "pustinja" obiteljski

21