Pri (čistilnih) storitvah in delavcih, ki jih opravljajo, je treba upoštevati stroške dela, ki vsebujejo: bruto bruto plačo (tj. najmanj minimalna plača po Zakonu o minimalni plači), morebitne boleznine, redni dopust, prehrano med delom, prevoz na delo in z dela, regres za letni dopust, varstvo pri delu (zdravniški pregled), izobraževanje in ukrepe iz ocene tveganja, odpravnine, jubilejne nagrade, socialne transferje. Poleg stroškov dela pa je treba upoštevati tudi druge stroške, na primer amortizacijo čistilnih strojev in delovnih pripomočkov, delovno obleko in obutev, strokovna izobraževanja, zavarovanje odgovornosti iz dejavnosti itd.

Če naročnik pri presoji ponudnikovih pojasnil ugotovi, da njegova ponudba ne zagotavlja izpolnjevanja obveznosti iz drugega odstavka 3. člena ZJN-3 (zgornja točka č), mora tako ponudbo zavrniti. V vseh drugih primerih lahko ponudbo zavrne samo pod pogojem, da ponudnik z dokazili in pojasnili ni uspel izkazati, da bo za ponujeno ceno lahko izvedel javno naročilo.

Najtežje je pri neobičajno nizki ceni ugotoviti, kateri koncept oziroma katero stališče med tistimi, ki skušajo opisati neobičajno nizko ceno, je najbolje upoštevati. Čeprav se zdi, da se izraz neobičajno nizka cena nanaša samo na ceno ponudbe, to ni nujno res, še posebej ne v kontekstu ekonomsko najugodnejše ponudbe kot merila za izbiro. V primeru T-495/04, Belfass je bilo na primer poudarjeno, da je število delovnih ur, ki so bile potrebne za zagotovitev storitev, neobičajno nizko, kljub temu da cena ni bila. V odločitvah Sodišča EU srečamo nekaj različnih konceptov, ki skušajo opisati neobičajno nizko ceno in jih v nadaljevanju navajamo kot pripomoček za morebitno razlago ali poglobljeno razumevanje:

- - Ali je ponudba »pristna« (C-285/99, Amey, Lombardini);
- - Ali je ponudba »trdna – preudarna in sposobna preživetja« (C-147/06, SECAP);
- - Ali je ponudba »zanesljiva in resna« (T-4/01, Renco SpA);
- - Ali je ponudba »resna« (T-121/08, PC Ware).

Sodna Sodna in pravna v zvezi s tem opozarjata, da po pravni razlagi niso vsi zgoraj navedeni koncepti enako veljavni. Poudarja pa, da sta sposobnost preživetja in trdnost (utemeljenost) ponudbe objektivna argumenta, medtem ko sta resnost in pristnost ponudbe lahko tudi subjektivna. V slednjem, na primer, se mora naročnik, čeprav je ponudba pristna, še vedno odločiti, ali je ekonomsko upravičena. Zato bi morala biti presoja neobičajno nizke cene z vidika ekonomske upravičenosti ponudbe povezana z objektivnimi koncepti (npr. zagotavljanje vsaj minimalne stopnje dobička ipd.). Pri tem pa se tudi teoretikom zastavlja vprašanje, ali je treba ekonomsko upravičenost obravnavati s stališča izvajalca ali naročnika.

S stališča izvajalca je gospodarska trajnost, razvoj oziroma ekonomska upravičenost pogosto povezana z dobičkom. Naročnikov pogled pa se nanaša na to, ali bo prišlo do položaja, ko bo zelo težko doseči skladnost pogojev iz pogodbe in zahtevami iz razpisa. Upravičenost naročnika, da zavrne neobičajno nizko ponudbo, izhaja iz tega, da ne sme izbrati ponudbe, kadar obstaja utemeljeno tveganje za neizpolnitev pogodbe. Gospodarska trajnost oziroma ekonomska upravičenost ponudb bi tako morali biti preverjeni z naročnikovega stališča.

25