opravljeno delo v skladu z zakonom oziroma kolektivnimi pogodbami in pogodbo o zaposlitvi, varne, zdrave in ustrezne delovne razmere ter zagotovitev možnosti za čim lažje usklajevanja zasebnega življenja s poklicnim. Na ta način naročnik posredno omogoča tudi učinkovitejše doseganje ne le ciljev naročnika, da bo čim bolj zadovoljen z izvedeno storitvijo, pač pa tudi širših družbenih ciljev, saj z boljšim izvajanjem ukrepov, ki so usmerjeni v zagotavljanje čim boljših delovnih razmer in s tem tudi dostojnega dela, spodbuja zasebne gospodarske subjekte k socialno in družbeno odgovornejšemu poslovanju in spodbuja dostojno delo. Z upoštevanjem vseh teh dejavnikov se zagotovi dodana vrednost tudi pri gospodarni rabi javnih sredstev.

## 7. Pogodbena določila

V povezavi z izvajanjem javnega naročila storitev čiščenja je v zadnjem času mogoče opaziti, da so čistilni delavci nemalokrat žrtve delodajalcev, ki so svoje cene občutno znižali, da bi pridobili posel v postopku javnega naročanja, zdaj pa nekateri delavcem ne plačujejo socialnih prispevkov, delavci so uradno zaposleni za štiri ure in jih posredno silijo v neplačane nadure, jih v primeru bolniške odpuščajo itd. Zaposlitev s krajšim delovnim časom je še vedno najpogostejša oblika zaposlitve v panogi in obsega 66 % delovne sile v Evropi. Vse to in drugi primeri iz prakse kažejo na bistvene kršitve delovnopravne zakonodaje, načenjajo osebno dostojanstvo delavca, ki lahko s takšnim trendom izkoriščanja vodi tudi v suženjsko delo. Ker želimo s smernicami pokazati zgled za trajnostno naravnano in socialno vključujoče javno naročanje, priporočamo, da imajo pri javnih naročilih prednost izvajalci, ki zaposlujejo delavce s polnim delovnim časom (oziroma krajšim delovnim časom, če gre za varovane kategorije, ki imajo z odločbo odmerjen krajši delovni čas).

Na splošno velja, da so javni organi največji potrošniki v Evropi, saj z javnim naročanjem porabijo približno 17 % BDP celotne Evropske unije. Pri tem lahko naročniki, ki svojo kupno moč uporabijo tako, razvoja.11 da se zagotovijo tudi dobri socialni rezultati, s tem upoštevajo trend trajnostnega

Naloga države je, da prepozna problematiko, ki nastaja v praksi, in v skladu z odgovornostjo, ki jo ima do družbe, področje uredi, predvsem pa z zgledom usmerja v izboljšanje prakse, v tem primeru na področju javnega naročanja storitev čiščenja.

Od naročnikov se pričakuje ravnanje v skladu z idejo o socialno odgovornem javnem naročanju, pri katerem se upošteva socialni vidik ali več socialnih vidikov, kakor so zaposlitvene možnosti, dostojno delo, upoštevanje socialnih pravic in pravic delavcev, socialna vključenost (vključevanje invalidov), enake možnosti, dostopnost, načrtovanje za vse, upoštevanje trajnostnih meril, vključno z etično trgovino, ter splošnejše prostovoljno upoštevanje socialne odgovornosti gospodarskih družb ob upoštevanju načel iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in direktiv o javnem naročanju. To je lahko pomembno orodje za izboljšanje trajnostnega razvoja in uresničevanje socialnih ciljev EU. Priročnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju vključuje veliko različnih socialnih vidikov, ki jih lahko naročniki upoštevajo v ustrezni fazi postopka javnega naročanja. Socialni vidiki se lahko z zelenimi vidiki združijo v celostni pristop k trajnostnemu javnemu naročanju.

19