Storitve upravljanja objektov upravljanja objektov pomeni celotni nabor storitev (npr. čiščenje, vzdrževanje, varovanje), ki se zagotavljajo stranki za podporo in izboljšanje učinkovitosti njenih glavnih dejavnosti. Te storitve se vedno zagotavljajo v širšem obsegu in na podlagi domačih ali celo vseevropskih javnih naročil. Za standard.5 dodatne podrobnosti glejte ustrezni evropski

### 2.3 Kaj šteje za storitev čiščenja v skladu z ZJN-3

Storitve čiščenja v skladu z ZJN-3 spadajo med storitve, pri katerih se zakon uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost je brez davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV) enaka ali višja od 20.000 evrov na splošnem področju in 50.000 evrov na infrastrukturnem področju (prvi odstavek 21. člena ZJN-3). Za vsako javno naročilo storitev čiščenja mora naročnik določiti ustrezne naročil6, CPV-kode iz Enotnega besednjaka javnih s katerimi opiše svoje javno naročilo in določi predmet javnega naročila. Pri javnem naročilu storitev čiščenja se običajno naročajo storitve čiščenja in čistila, ki jih izvajalec čiščenja uporablja pri svojem delu. V tem primeru gre za mešano javno naročilo, ki je določeno v 25. členu ZJN-3 in je sestavljeno iz javnega naročila storitve in javnega naročila blaga.

Storitve čiščenja, ki jih obravnavamo v teh smernicah, so predvsem storitve pod CPV-kodo 90911000 Storitve čiščenja stanovanj, zgradb in oken ter CPV-kodo 90919000 Storitve čiščenja pisarn, šol in pisarniške opreme. Smiselno enako pa jih je mogoče uporabiti za vse druge primere storitev čiščenja.

## 3. Izračun ocenjene vrednosti in izbira postopka javnega naročanja

V javnem naročanju je pomen ugotovitve ocenjene vrednosti večplasten. Po eni strani je potrebna skrbnost pri ugotavljanju te vrednosti, ker je podlaga za objavo naročila v ustreznem mediju (portal JN, portal EU), oziroma pri uporabi določenega postopka. Po drugi strani je odraz pregleda trga, ki se opravi pred izvedbo javnega naročanja. Zakonska določila v splošnem opredeljujejo, da mora ocenjena vrednost obsegati oceno vrednosti celotnega naročila z morebitnimi možnimi povečanji obsega naročila, dopolnitvami in obnovitvami.

Naročnik mora ocenjeno vrednost javnega naročila izračunati po metodah za izračun ocenjene vrednosti iz 24. člena ZJN-3, ki določajo, da mora naročnik izračunati ocenjeno vrednost javnega naročila ob upoštevanju celotne skupne vrednosti plačil brez DDV, vključno s katerokoli možnostjo in morebitnimi podaljšanji naročil.

Četrti odstavek 24. člena ZJN-3 pa nadalje določa, da naročnik metode, ki se uporabi za izračun ocenjene vrednosti javnega naročila, ne sme izbrati z namenom, da se določi takšna ocenjena vrednost, da za oddajo javnega naročila ni treba upoštevati tega zakona. Naročnik prav tako ne sme razdeliti javnega naročila oziroma ga oblikovati v več javnih naročil, da bi se izognil uporabi tega zakona, razen če je razdelitev utemeljena z objektivnimi razlogi. Drobitev javnih naročil je tudi ena od hujših kršitev javnonaročniške zakonodaje, saj nasprotuje načelom Pogodbe o delovanju EU (načeli prostega pretoka blaga in storitev) in je opredeljena kot hujši prekršek po ZJN-3. Ob upoštevanju določil Zakona o pravnem varstvu v postopkih javnega naročanja (Uradni list RS, št. 43/2011, 60/2011 – ZTP-D in

4