Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi utež, ki jo dodeli vsakemu merilu, izbranemu za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe. Navedene uteži se lahko opredelijo z določitvijo razpona z ustrezno največjo razliko. Kadar uteži ni mogoče navesti zaradi objektivnih razlogov, naročnik navede merila v padajočem zaporedju po pomembnosti (sedmi odstavek 84. člena ZJN-3).

### 6.1 Merila za storitve čiščenja

V nadaljevanju so navedeni primeri meril na področju izvajanja storitev čiščenja, ki jih naročnikom priporočamo za uporabo pri ocenjevanju ponudb. Naročniki naj uporabijo merila, ki jim v konkretnem javnem naročilu največ pomenijo in tako izberejo dobre ponudbe v skladu s potrebami naročnika. Poudariti velja, da ni namen smernic, da bi naročniki uporabili vsa predlagana merila v enem javnem naročilu, z vidika zagotavljanja družbeno odgovornega javnega naročanja pa bo takšno naročanje mogoče zagotoviti tudi z uporabo meril, ki so navedena v nadaljevanju.

Določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe v splošnem poteka na podlagi ocenjevanja ponudb. Skupna ocena posameznega ponudnika je seštevek ocen na podlagi merila kakovosti in merila cene. Najugodnejša ponudba je tista, ki doseže najvišjo skupno oceno.

Naročnik vpliva na predvideno kakovost izvedbe javnega naročila tako, da izmed predlaganih in morebitnih dodatnih meril kakovosti izbere predmetu naročila ustrezna merila in jim določi uteži (najvišje vrednosti). Pri izbiri in določitvi teže posameznih meril kakovosti mora naročnik upoštevati značilnosti predmeta javnega naročila, tj. obsežnost, zahtevnost, kompleksnost, trajanje, obseg in vrsto potrebnih storitev itd. Izrecno je treba opozoriti, da uteži (najvišje vrednosti) meril ne smejo biti določene prenizko, ker bi v primeru, da bi več ponudnikov doseglo najvišje število točk, o izbiri odločala le cena, kar pa ni namen dodatnih meril pri izbiri na podlagi razmerja med kakovostjo in ceno.

Tudi glavni uteži, ki določata delež kakovosti in delež cene pri ocenjevanju ponudb, sta odvisni od predmeta javnega naročila. Kakovost v primeru storitev čiščenja mora biti primerno zastopana v primerjavi s ceno, tako se priporoča, da naročnik utež kakovosti določi v območju med 60 in 70 %, razlika do 100 % pa predstavlja utež cene. Pri tem pa poudarjamo, da v »kakovost« spadajo tudi socialna merila, ki jih v teh smernicah še posebej poudarjamo.

Naročnik mora za pridobitev kakovostnih storitev v skladu z ZJN-3 in direktivami Evropske unije preveriti, ali je treba izločiti ponudbe, ki imajo neobičajno nizke cene (glej poglavje 8).

Pri opredeljevanju zahtev, specifikacij in zlasti meril za izbiro najugodnejšega ponudnika naročniki upoštevajte tudi Uredbo o zelenem javnem naročanju (Uradni list RS, št. 51/17; v nadaljevanju: Uredba), v skladu s katero mora naročnik okoljske vidike upoštevati, kadar so predmet naročanja čistila, storitve čiščenja in storitve pranja perila (19. točka prvega odstavka 4. člena Uredbe).

Na podlagi priročnika Izbor najboljše vrednosti je v nadaljevanju navedenih nekaj predlogov kvalitativnih meril:

- ‒ vključenost v socialni dialog, kar podjetje izkaže s sklenjeno veljavno podjetniško kolektivno pogodbo, v kateri so določena merila, ki presegajo minimalno obveznost delodajalca do

15