XV. FEJEZET

### AZ EMBER FEJLŐDÉSÉNEK KORAI SZAKASZAI

Amikor a XIII. fejezetben lévő információt egy primitív ember értelem-testére alkalmazzuk, amint azt a VI. kép mutatja, az emberrel kapcsolatban bizonyos tények azonnal nyilvánvalóvá válnak. Bár általában ez igen gyenge és fejletlen értelem-test, mégis elért már valami haladást. Felül a fakó sárga jelez egy bizonyos mennyiségű értelmet, de a szín zavarossága azt is megmutatja, hogy kizárólag önző célokra használja. A vallásosságnak, amit a szürkéskék jelez, fétisimádásnak kell lennie, ami összekeveredik a félelemmel, és önző érdekek irányítják, míg a piszkos karmazsin a baloldalon kezdődő szerelemre utal, amelynek alapvetően szintén önzőnek kell lennie. A fakó narancs csík büszkeségre, annak is egy alacsonyabb fajtájára utal, míg a nagy skarlátvörös folt haragra való erős hajlamot fejez ki, amely kétségkívül a legcsekélyebb ingerlésre kirobbanna. A széles piszkos zöld sáv, amely elfoglalja a test oly nagy részét, csalárdságot, hűtlenséget és kapzsiságot mutat, ez utóbbi tulajdonság a megfigyelhető barnás színárnyalatban nyilvánul meg. Alul egyfajta sáros szín lerakódását vesszük észre, ami az általános önzést és minden kívánatos tulajdonság hiányát sugallja. Éppen a bármilyen jól definiált magasabb szintű tulajdonság hiánya az, ami alapján biztosak lehetünk abban, hogy ha a VII. képen látható asztráltestet nézzük, azt majdnem teljesen gátlások nélkülinek találjuk. Ennek megfelelően megértjük, hogy ennek a vágy-hordozó testnek milyen óriási részét foglalja el kizárólag az érzékiség, amit a nagyon kellemetlen barnás-vörös, majdnem vérszín jelenít meg. Csalárdság, önzés, kapzsiság láthatók itt, amint elvárható, és dühöngő haragra is utalnak a fakó skarlátvörös foltok és pacák. Szeretet szinte egyáltalán nem található, és az ilyen formában előforduló értelem és vallásos érzelem a lehető legalacsonyabb fajtájú. Egy másik vonás, amit észre kell venni, ezen asztráltest körvonalainak szabálytalansága, az általánosan elmosódott hatás, és az a mód, ahogyan a színek elrendeződnek. Amint továbblépünk a jobban fejlett emberek tudathordozóihoz, jelentős előrehaladást találunk ezen a téren. A színek mindig bizonyos mértékben keverednek, és egymásba folynak, mindamellett az átlagembernél hajlamosak többé-kevésbé szabályos sávokban elhelyezkedni, míg a test körvonalai egészen határozottá és szabályossá válnak. Viszont a fejletlen embernél minden szabálytalan és zavaros, nyilvánvalóan az erőszakos és gyakran gonosz ösztönök teremtménye, amelyeknek azonnal enged anélkül, hogy a legcsekélyebb mértékben igyekezne uralkodni rajtuk. Összességében nagyon kellemetlen személy, noha valamennyien áthaladtunk ezen a szinten, és az a tapasztalat, amit itt szereztünk, tett képessé bennünket arra, hogy erről felemelkedjünk valami tisztább és nemesebb felé. Rendkívül fontos állandóan észben tartanunk a különböző tudathordozó testek megjelenésének felismerésére tett erőfeszítéseink közepette, hogy az őket alkotó részecskék mindig gyors mozgásban vannak. Bizonyos esetekben, amelyeket a maguk helyén külön fogunk megemlíteni, határozott sávok és világosan meghatározott vonalak találhatók ezekben a testekben, de az esetek túlnyomó többségében a színfelhők nemcsak beleolvadnak egymásba, hanem állandóan egymásra áramlanak, közben előbukkannak és eltűnnek. Valóban, ennek a fénylő és élénkszínű ködnek a felülete annyiban kissé hasonlít a hevesen forrásban lévő víz felületéhez, ahogyan annak minden részecskéje láthatóan kavarog, felemelkedik a felszínre, és újra elmerül, állandóan helyet cserélnek egymással. Így a különböző színek semmi esetre sem tartják meg mindig saját helyzetüket úgy, ahogyan az képeinken látható. De az mindenesetre igaz, hogy az itt ábrázolt elrendezések felé törekednek, és bár a sárga, a rózsaszín és a kék nem mindig pontosan úgy csoportosítva található meg, ahogyan lerajzoltuk, mégis minden kavargásukban és gomolygásukban a tojásdad alak felső része közelében maradnak. Mindig a fizikai test fejéhez közel találhatók meg, amikor egyáltalán léteznek, míg az önzést, kapzsiságot,

35