підсумкові документи нарад - представлено не лише у паперовому, але й в електронному варіантах на сайтах ДКАУ, НБУВ та в міжнародних пошукових системах. Теоретичні питання класифікації архівних ресурсів та веб - сайтів розглянуто у працях Г. Боряка, Ф. Валаччі, С. Фліза, однак переважна більшість фахівців концентрує увагу на окремих аспектах питання створення сайтів архівної інформації. Досвід практичної роботи архівів із створення та супроводу сайтів розкрито у статтях архівістів Н. Метальникової, Н. Платонової, Г. Волосюка, Т. Захарченко, Р. Пи - рога, В. Резникової, Ю. Дудки, Н. Войцехівської, Л. Джурджи, С. Ло - зової, Г. Духновської, Ю.Кучерявого, Я. Лозниці, О. Качковського та ін. Питання побудови бібліотечних сайтів та он - лайнових ресурсів біб - ліотек висвітлено в деяких статтях дослідників, пов'язаних із створен - ням веб - сайту НБУВ та його ресурсів, зокрема - у роботах М. Сороки, О. Жабіна, Л. Костенка, І. Ляшенко, В. Пономаренко, О. Баркової, І. Павлуші та ін. Формування веб - ресурсів документної інформації органів влади розглянуто в статтях Я. Чепуренко та М. Ожевана. Проблеми інтеграції ресурсів бібліотек, архівів, музеїв досліджено у статтях О. Онищенка, А. Бернанда та ін. Проаналізовано також праці зарубіжних архівістів, зокрема таких, як Д. Наленч О. Мацек та М. Ванер, В. Проданович, , А. Бернат, І. Кисельов, Е. Єгорова, Г. Медведєва, Л. Корменди, В. Жумер, С. Іовович, І. Ляльков, Н. Омельчук, В. Носевич, Р. Беррі та ін. Упублікаціях зазначених авторів описано й узагальнено досвід побудови інформаційних ресурсів, технології їх створення, пошуку та захисту інформації тощо. Розглянуто ключові факти з історії впровадження інформацій - них технологій в архівній справі в Україні: початок розроблення та реалізації державних програм; науковий доробок та особистий внесок фахівців галузі в цю справу; формування перших БД архівістами, що сприяло підвищенню рівня подання колосальної за обсягом науково - довідкової інформації Національного архівного фонду (далі - НАФ); участь у міжнародних проектах; розробку єдиних науково - методичних засад архівно - археографічного представлення інформації в мережі Інтернет тощо. Аналіз опублікованих праць свідчить, що сайти архівних служб та веб - портал 'Архіви України' не стали об'єктом спеціального розгляду вітчизняними архівознавцями та документознавцями. Разом з тим, накопичений практичний досвід створення архівного порталу в Україні потребує наукового узагальнення з урахуванням позитивних надбань міжнародної архівної спільноти та спеціальних інституцій у цьому напрямі. Отже, можна зробити висновок, що, незважаючи на певну кількість праць, присвячених різноплановим аспектам інформатизації архівних установ України, дана тема вимагає більш поглибленого вивчення. Джерельна база дослідження складається з комплексу різноманітних за походженням, характером, формою та змістом джерел. Ці матеріали можна поділити на такі групи: нормативно - законодавча база (закони України, укази Президента України, постанови Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, відомчі нормативно - правові акти, насамперед, організаційно - розпорядчі документи ДКАУ, міжнародні, державні, міждержавні та галузеві стандарти); неопубліковані документи, у тому числі - документи поточного архіву ДКАУ (рішення колегії, звіти, плани, результати анкетного опитування працівників тощо); нормативні документи з архівної справи, діловодства та інформатики; словники, в яких розкривається терміносистема процесів інформатизації архівної галузі; документи міжнародних установ гуманітарного спрямування - ЮНЕСКО (зокрема, Records and Archives Management Programme), Міжнародної ради архівів (МРА); веб - сайти: ДКАУ, НБУВ, Інституту археології НАН України, державних архівів Донецької, Одеської та Чернігівської областей, Державного архіву м. Севастополя тощо; електронні документи, пов'язані з питаннями інформатизації галузі, представлені на сайтах ДКАУ, НБУВ; архівні БД. Удругому розділі 'Основні зарубіжні архівні веб - ресурси в Інтернеті. Стан та порівняльний висвітлюються різні аспекти функціонування ІРАВС. Однією з найважливіших проблем аналіз' сучасних ІРАВС є те, що вони перебувають у безперервному розвитку, значною мірою стихійному. Тому майже у всіх країнах, де створюються електронні архівні ресурси, виникає необхідність формування концепції побудови цих ресурсів та організації їх функціонування. Пошуковий апарат ІРАВС також є новим видом НДАвархівній системі; він розвивається одночасно із зазначеними власне ресурсами. На сьогодні його організація є найважливішим архівознавчим питанням роботи з ІРАВС. Інформаційні ресурси архівів за масштабами (рівнями) кумуляції інформації можна класифікувати за типологічною ознакою на такі: міжнародні, національні, державні, регіональні (обласні), муніци - пальні (міські), ресурси інших архівних установ, громадських органі - зацій тощо; за змістом - універсальні та тематичні; за характером інформації - первинні, вторинні, змішані. Усі зарубіжні архівні ресурси, що представлені на веб - сайтах у мережі Інтернет, як правило, структуровані так: пошукові засоби; нормативно - правова база (архівне законодавство); виставки он - лайн; міжнародне співробітництво; конференції та зустрічі; загальна контактна інформація; публікації; довідкова інформація; послуги, що надаються установами; генеалогічні дослідження; БД та каталоги; зворотний зв'язок із користувачем; питання - відповіді; мовні версії.