- I. FEJEZET

### HOGYAN LEHET EZEKET A KÉRDÉSEKET MEGISMERNI?

Az ember különösen összetett lény, és fejlődése, múltja, jelene és jövője állandó érdeklődés tárgya mindazoknál, akik képesek meglátni és megérteni azokat. Hogy a fokozatos fejlődés milyen fáradságos örökkévalóságain át lett azzá, ami ma, hogy az eddig elért haladás a hosszú létra melyik foka, és hogy a további haladás milyen lehetőségeit rejti előttünk a jövő fátyla, ezek azok a kérdések, amikkel szemben kevesen lehetnek közömbösek – ezek a kérdések minden korban eszébe jutottak mindenkinek, aki egyáltalában gondolkozott. A nyugati világban sok és különböző feleletet kaptunk. Létezik sok dogmatikus állítás, amely állítólagos kinyilatkoztatások különböző értelmezésén alapul, léteznek ötletes elméletek, némely esetben titokzatos metafizikai okfejtés gyümölcsei. De a dogmatizmus olyan történetet tár elénk, amely első ránézésre nyilvánvalóan lehetetlen, míg az elméleti vizsgálódás leginkább teljesen materialista irányba mozdul el, és azzal igyekszik kielégítő eredményt elérni, hogy nem vesz tudomást a jelenségek feléről, amiket meg kell magyaráznunk. Sem a dogmatizmus, sem az elméleti vizsgálat nem olyan gyakorlati szempontból közelíti meg a kérdést, mint amelyet tanulmányozni és kutatni lehet, mint bármely más tudományt. A teozófia olyan elméletet mutat be, amely teljesen eltérő alapokon nyugszik. Bár semmiképpen nem nézi le a tudást, amit az ősi írások tanulmányozásával vagy filozófiai okfejtéssel lehet elérni, mégis, ami az ember szervezetét és fejlődését illeti, azt nem elmélkedés, hanem egyszerű kutatás tárgyának tekinti. Amikor ilyen megközelítéssel vizsgáljuk, ezek egy csodálatos összefüggő és könnyen érthető rendszer részeinek bizonyulnak. Ez a rendszer, bár sokban megegyezik a régi vallási tanítással és megmagyarázza azt, semmi módon nem függ tőle, mivel minden lépést be lehet bizonyítani a belső képességek alkalmazása segítségével, amelyeket – noha ma még az emberiség nagy többségében szunnyadnak – számos tanulónk már működtet. Az emberiség elmúlt történelme esetében ez az elmélet nem csak a régebbi vallások hagyományainak egybehangzó tanúságtételére, hanem egy meghatározott feljegyzés vizsgálatára is támaszkodik. Ezt a feljegyzést bárki megláthatja és megvizsgálhatja, aki rendelkezik a tisztánlátás azon szintjével, amely szükséges a finom halmazállapotú anyag rezgéseinek érzékeléséhez, amely anyagon a történelem rajtahagyta lenyomatát. Az emberiségre váró jövő megismerésének esetében szükséges elsősorban a logikai következtetés a már megtett haladás jellemzői alapján, másodsorban az olyan emberektől származó közvetlen információ, akik már elérték azt az állapotot, ami legtöbbünk számára a többé-kevésbé távoli jövőt jelenti, harmadsorban pedig olyan összehasonlítás, amit a különböző szinteket elért magasabb fejlettségű emberek között bárki arra jogosult tehet. Elképzelhetjük, hogy egy gyermek, aki a természet rendjét egyébként nem ismeri, úgy okoskodhat, hogy majd idővel felnő és ember lesz, csupán a miatt, mert már növekedett egy bizonyos mértékben és módon, maga körül pedig más gyermekeket és ifjakat lát a saját kora és a felnőtt kor között. Az emberek jelen körülményeinek, fejlődésük közvetlen módszereinek, gondolataik, érzelmeik és cselekedeteik fejlődésre kifejtett hatásának tanulmányozása – mindezeket a teozófia tanulmányozói a jól ismert törvények alkalmazásának, átfogó, általános alapelvnek tekintik. Ezután pedig gondos megfigyelés, sok eset alapos összehasonlítása következik azért, hogy ezeknek a törvényeknek részletes működését megértsék. Ez tulajdonképpen egyszerűen a látás képességének kérdése. Ezt a könyvet annak a reményében adjuk ki, hogy elsősorban a komoly tanulmányozóknak segítsen, akiknek ez a látás még nincs a birtokában, hogy megértsék, a lélek és tudathordozói hogyan jelennek meg, amikor ezzel a látással vizsgáljuk meg, másodsorban pedig hogy azok az emberek, aki most

5