Киното се намира на един от най-старите и известни софийски булеварди, заобиколено от няколко други забележителни сгради и на хвърлей от най-важните религиозни, културни и административни паметници на столицата, които се намират в центъра на града. Сградата на „Модерен театър“ е проектирана от българския архитект Димитър Начев в стил виенски сецесион и е пример за модернизацията на България в първите години на ХХ век.

Въпреки че сградата на „Модерен театър“ оцелява след бомбардировките над София през 1944 г. и след последвалите смени на политическите режими, киното затваря врати през 2003 г. и оттогава тъне в разруха. Счупени прозорци и частично срутеният покрив излагат сградата на волята на природните стихии, което води до навлизане на вода и развитието на всякаква флора във вътрешността на киното. Сградата е била обект и на вандализъм. Декоративните елементи по основната фасада също са изложени на риск, тъй като на места се рушат.

Кино „Модерен театър“ в момента е исторически обект от „местно значение,“ което означава, че основната фасада не може да бъде разрушена, но останалата част от сградата може да бъде заменена от нова конструкция. Но киносалонът може да бъде прекатегоризиран като обект от „национално значение“ и по този начин може да бъде запазен изцяло.

Подкрепящите каузата за спасяване на „Модерен театър“ приканват за превръщането на киното отново в творчески и културен център в сърцето на българската столица. Номинацията на „Модерен театър“ за изданието на програмата „Седемте най-застрашени“ (7 Most Endangered) за 2021 г. на „Европа Ностра“ е издигната от индивидуален член на европейската организация от България.

„Като обект, намиращ се в историческа градска част, която предлага редица културни дейности, „Модерен театър“ може лесно да се превърне в място за провеждане на подобни мероприятия. Освен това запазването на киносалона е от жизненоважно значение за съхранението на целостта на групата от исторически сгради на булеварда“, отбелязa консултативната комисия на програмата „Седемте най-застрашени“.

Изпълнителният президент на „Европа Ностра“, проф. д-р Херман Парцингер, заяви: “В това време на обезпокояваща глобална криза ние сме напълно солидарни с местните общности в цяла Европа, които са неуморни пазители на нашите най-уязвими паметници на културното наследство. Ние сме съпричастни и също така дейни. Можете да разчитате на „Европа Ностра“ и на нашата широка мрежа от членове и партньори да се обявим в защита на тези 12 паметника на културното наследство, изложени на риск от безвъзвратна загуба. От емблематични природни пейзажи до обекти от религиозно значение и шедьоври на модернистичната архитектура, тези забележителни места въплъщават нашата обща история и са неоползотворен източник на развитие и благосъстояние за участващите региони и държави и за Европа като цяло. Във време, в което такова развитие е най-необходимо, нека работим заедно, за да запазим нашето културно наследство и да го поставим там, където му е мястото: в сърцето на европейското възстановяване след пандемията.“

Деканът на Института на Европейската инвестиционна банка, Франсиско де Паула Коелю, сподели: “Този кратък списък e важно напомняне, че нашето културно наследство е крехко и че не трябва да се приема за даденост. С представянето на списъка нашата обща цел е да подкрепим и задълбочим усилията на местните общности из цяла Европа, които са убедени в изключителната и многопластова стойност на нашето културно наследство. За да се възползваме изцяло от нашето споделено културно наследство като „двигател“ на устойчиво развитие, трябва, като първа и най- належаща стъпка, да осигурим физическото му опазване.“

Програмата „Седемте най-застрашени“ се управлява от „Европа Ностра“ в партньорство с Института на Европейската инвестиционна банка, както и с подкрепата на програмата „Творческа Европа“ на Европейския съюз. Учредена през 2013 г., програмата „Седемте най-застрашени“ представлява част от кампания на гражданското общество за спасяване на застрашеното културно наследство на Европа. Инициативата повишава осведомеността, изготвя независими оценки и предлага препоръки за действие. Въпреки че „Седемте най-застрашени“ не предоставя пряко финансиране, включването на застрашен обект в програмата често служи като катализатор и стимул за мобилизиране на необходимата публична или частна подкрепа, включително под формата на финансиране.

В изданието на програмата за 2021 г., за първи път от нейното начало, всеки един от избраните седем най-застрашени паметника на културното наследство ще отговаря на условията за получаване на безвъзмездна помощ от Европейската инвестиционна банка в размер на до 10 000 евро. Тази финансова помощ може да бъде предоставена на обектите, за да подпомогне изпълнението на съгласуваните планове за действие, които ще допринесат за спасяването на паметниците.