ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Alegacións da CSIF á proposta de RPT da Abril 2019 Consellería do Medio Rural SECTOR DE ADMINISTRACIÓN GENERAL DE CSIF

MR.C99.10.601.27001.001	XEFATURASERVIZO INDUSTRIAS E CALIDADE AGROALIMEN.	28	14.898,24	CE	A1- A2	EME4/ESE2	A11	640
. . . . .	XEFATURASERVIZO CTROL. CAL.AGROALIMENT. E INDUST	LD	XERAL/ESPECIAL

-MR C991060127001004 , XEFATURA DE AREA

MR.C99.10.601.27001.004	XEFATURAÁREA	26	13.442,80	C	A1-A2	EME4/ESE2	AXG
. . . . .	ESPECIAL	2003-2036-2037-3003	615

-MRC991060127001011,XEFATURA DE SECCIÓN DE INSPECCIÓN

MR.C99.10.601.27001.011	XEFATURASECCIÓN INSPECCIÓN	25	12.012,56	C	A1-A2	EME4/ESE2	AXG
. . . . .	ESPECIAL	2003-2036-2037-3003	617

########## ACORUÑA

- -MR C991060115001001, XEFATURA DE SERVIZO CONTROL CAL. AGROALIMENTARIA E INDUSTRIAS, N28

MR.C99.10.601.15001.001	XEFATURASERVIZO INDUSTRIAS E CALIDADE AGROALIMEN.	28	14.898,24	CE	A1- A2	EME4/ESE2	A11	640
. . . . .	XEFATURASERVIZO CTROL. CAL.AGROALIMENT. E INDUST	LD	XERAL/ESPECIAL

- -MRC99 1060115001021, XEFATURA SECCIÓN INSPECCIÓN, N25

MR.C99.10.601.15001.021	XEFATURASECCIÓN INSPECCIÓN	25	12.012,56	C	A1-A2	EME4/ESE2	AXG
. . . . .	ESPECIAL	2003-2036-2037-3003	617

- -MR C99 1060115001022, XEFATURA SECCIÓN INSPECCIÓN, N 25

MR.C99.10.601.15001.022	XEFATURASECCIÓN INSPECCIÓN	25	12.012,56	C	A1-A2	EME4/ESE2	AXG
. . . . .	ESPECIAL	2003-2036-2037-3003	617

NESTA PROVINCIA SINALAR QUE OUTRAXEFATURADE SECCIÓN SIMILAR AS ANTERIORES SI PODE SER OCUPADAPOR UNVETERINARIO. NON SE COMPRENDE QUEAS DUAS ANTERIORES NON PODAN SELO.

########## OURENSE

- -MR C991060132001001, XEFATURA SERVIZO CONTROL CAL. AGROALIMENTARIA E INDUSTRIAS, N28

CSI•F Galicia

Rúa do Valiño, 65, Baixo, 15707 - Santiago de Compostela

   981 560 951 981 575 140 galicia@csi-f.es www.csi-f.es/ambito/galicia
programinio kodo kūrimą.	• IDE aplinkų diegimas • Pagrindinės IDE aplinkos funkcijos Tema. IDE naudojimas projektuose • Naujo projekto kūrimas naudojant IDE • Komandinis darbas naudojant IDE
3.2. Sekti programavimo darbų vykdymą naudojant koman dinio darbų planavimo sistemas.	Tema. Komandinio darbų planavimo sistemos • Pagrindiniai programinės įrangos kūrimo etapai • Sistemos funkcionalumas ir jos panaudojimo galimybės • Pagrindiniai sistemos aplinkos elementai Tema. Programavimo darbų vykdymo sekimas • Projekto struktūros elementai (projektas, darbai, nuorodos) • Užduotys ir jų elementai (darbų sukūrimas, planavimas, apimties nurodymas, sunaudoto ir likusio laiko užrašymas) • Darbų priskyrimas atskiriems vartotojams, komentarų kūrimas, kitų sukurtų komentarų ir kodo pakeitimų peržiūra • Darbų užbaigimo valdymas • Paieška darbų planavimo sistemoje
3.3. Vykdyti programinio kodo versijavimą naudojant programinio kodo versijavimo įrankius, tinkamus pasirinktai programavimo kalbai.	Tema. Išeities kodo saugyklos • Išeities kodo saugyklų pagrindinės funkcijos ir panaudojimo galimybės • Išeities kodo saugyklos konfigūravimas Clone, Commit, Merge • Bazinės komandos ( ) • Šakų kūrimas ir valdymas Tema. Programinio kodo versijavimo vykdymas • Naujo projekto sukūrimas ir esamo projekto administravimas • Kodo pataisymų eksportas
Mokymosi pasiekimų vertinimo kriterijai	Virtu alioje aplinkoje įdiegta bazinė operacinės sistemos distribucija. Sukurtos naujos skaitmeninės bylos operacinės sistemos bylų sistemoje , saugumo grupės, saugumo grupėms priskirti vartotojai, pakeistas pagrindinių direktorijų turinys, atlikti kompleksiški pakeitimai skaitmeninių bylų sistemoje. Panaudotos pagrindinės ir pagalbinės komandos naudojant komandinę eilutę, atlikti paprasti ir sudėtingi veiksmai su skaitmeninėmis bylomis. Įdiegti programiniai paketai, sukurtos ir sukonfigūruotos HTTP HTTP papildomos repozitorijos. Įdiegtas ir parengtas darbui serveris; naudojant serverį įkeltos, pakoreguotos ir paviešintos HTTP bylos. Naudojant SSH ar analogišką įrankį prisijungta prie nutolusio serverio ir atnaujinti baziniai paketai, perduotos skaitmeninės bylos (pvz. naudojant SMB, FTP, SFTP). Paaiškintos Scrum proceso ir vaidmenų sąvokos, jų svarba dirbant su komanda. Parodyta, kad mokama naudotis skirtingais Scrum proceso dokumentais ir kad suprantamas jų turinys. Suplanuotas projektas panaudojant fazes ir iteracijos planus.
terapeutens monitorering af modoverføringen, at han bliver i stand til at skelne mellem, hvilket af de to scenarier, der er på spil.

I forhold til videre at kunne forstå, hvordan forandring ifølge et objektrelationsteoretisk perspektiv opstår, hæfter vi os ved Colmans (2006) pointe om vigtigheden af terapeutens oprigtige omsorg og bekymring, der ifølge ham virker til at være en helt central del af forandringsprocessen. Dog mener vi ikke, at det forholder sig således, at det i sig selv er omtanken og omsorgen fra terapeuten, der skaber forandring i klienten, men vi spørger os selv, hvad det så er, at disse følelser fra terapeuten ud fra en objektrelationsteoretisk tankegang kan? For det første mener vi, at der er tale om, at terapeutens omsorg, omtanke og forståelse over for klientens konflikt giver mulighed for, at klienten kan identificere sig med terapeutens tolererende attitude, der fungerer som en form for inspiration for klienten, hvor klienten oplever, at det er muligt for terapeuten og derudfra også for klienten selv at rumme svære følelser uden 'at gå i stykker af dem'. Vi overvejer, om det skal forstås således, at terapeutens omsorg og forståelse ikke skaber den dybe forandring, som integrationen repræsenterer, men om det at klienten oplever terapeutens rummende attitude, kan medføre en lettere form for forandring, der tager form som en inspiration og læring. For det andet bliver vi ud fra Colmans betragtninger bevidste om, at omtanken, omsorgen og forståelsen fra terapeuten eller kærligheden - som han ud fra Klein betegner det - har en anden vigtig funktion. Denne skal ses i lyset af, at Klein beskriver, at det er vigtigt at forstå, at kærlighed i sig selv ikke forandrer noget - hverken i barndommen eller i terapi - men det betyder ikke, at den er uden værdi, idet det netop er klientens oplevelse af, hvad kærligheden kan gøre for ham, eller måske nærmere ikke gøre for ham, der giver mulighed for, at arbejdet mellem terapeut og klient kan bevæge sig hen imod den dybe forandring (Klein, 1937, p. 316). Colman (2006) pointerer derfor, at det at være det sande gode objekt også består i at vise klienten, at end ikke omsorg og omtanke, som klienten måske havde forestillet sig, kan løse eller afskaffe konflikterne i hans indre, og det er kun, når klienten mærker terapeutens oprigtige kærlighed, at han bliver i stand til at erkende sin urealistiske forventning til, hvad det at blive elsket, reelt kan gøre for ham (Colman, 2006, pf. 299).

55
ՀՀ ՏԱՎՈՒՇԻ ՄԱՐԶՊԵՏ ՎԱՀԵ ՂԱԼՈՒՄՅԱՆԻ ՇՆՈՐՀԱՎՈՐԱԿԱՆ ՈՒՂԵՐՁԸ ԱՆԿԱԽՈՒԹՅԱՆ ՏՈՆԻ ԿԱՊԱԿՑՈՒԹՅԱՄԲ 21.09.2018

Սիրելի տավուշցիներ

Ջերմորեն շնորհավորում եմ Ձեզ Հայաստանի Հանրապետության անկախության 27- րդ տարեդարձի կապակցությամբ : 1991 թվականի սեպտեմբերի 21- ին անցկացված անկախության հանրաքվեով իրականություն դարձավ մեր ժողովրդի դարերով փայփայած երազանքը : Հայ ժողովուրդը միասնական պայքարի ու կամքի արդյունքում ձեռք բերեց իր անկախությունն ու ինքն իր ճակատագրի տերը լինելու իրավունքը : Հեշտ չի եղել անկախության ճանապարհը : Այդ ճանապարհին ունեցած ձեռքբերումների կողքին եղել են նաև բազմաթիվ դժվարություններ ու խոչընդոտներ , որոնք սակայն հաղթահարվել են ժողովրդի տոկունության ու միասնական կամքի շնորհիվ : Որպես սահմանապահ մարզի ղեկավար՝ տոնական այս օրն ուզում եմ առանձնակի շնորհավորել սահմանին կանգնած ու մեր երկրի սահմաններն ամուր պահող հայ զինվորի ու սպայի տոնը , մաղթել նրանց խաղաղ ու անփորձանք ծառայություն : Սիրելի հայրենակիցներ , մեկ անգամ ևս շնորհավորելով Անկախության տոնի առթիվ , մաղթում եմ Ձեզ խաղաղություն , առողջություն ու երջանկություն՝ հանուն մեր երկրի զարգացման ու առաջընթացի : Փառք ու պատիվ մեր ազատ ու անկախ Հայաստանի Հանրապետությանը :
(Roys, 1999, p. 19). Klein peger også på integration i jeg'et som værende forandring, hvor internaliseringen af et godt objekt er forudsætningen for, at klienten kan opbygge et indre objekt (Klein, 1955, p. 312). Selvom forandring ligner den dybe forandring, vi ser hos Freud, mener vi dog, at der er tale om et bemærkelsesværdigt skift i forhold til, at det nu italesættes, hvor involveret terapeuten er i forandringsprocessen. Der kan også være tale om, at der er sket et skift i, hvad forandringen består af, da vi mener, at det kan være svært i ligeså høj grad som hos Freud at se forandring som noget, der udelukkende sker inde i klienten. Det fragmenterede objekt i klienten skal samles, og dette er den forandring, der tilstræbes (Segal, 1997, in Arundale, 1999, p. 151), men når dette ud fra en objektrelationsteoretisk betragtning af den terapeutiske forandringsproces ikke kan ske uden en bestemt følelsesmæssig handling fra terapeuten, spørger vi os selv, om den forandring, der sker inde i klienten, i så fald overhovedet kan ses isoleret fra det, der sker inde i terapeuten? Denne diskussion finder vi særlig central, hvorfor vi vender tilbage hertil senere.

Forandring ud fra et tilknytningsteoretisk perspektiv adskiller sig fra både en freudiansk og kleiniansk forståelse på den måde, at teorien i sig selv tillægger de interpersonelle forhold langt større betydning end de intrapsykiske, hvorfor individets faktiske interaktion med og afhængighed af omverdenen for det indre psykiske liv, gør det vanskeligt i sig selv at pege på indre forhold i individet, der ikke bør ses i relation til omverdenen. Dette relaterer sig til en undren over, hvad Bowlby (1988) mener med, at terapeuten skal fungere som en sikker base for klienten. Vi bliver i tvivl om, om forandringen er forbundet til terapeuten og det relationelle forhold, og om terapeuten dermed skaber forandring hos klienten ved at være en ny sikker tilknytning, eller om Bowlbys teori nærmere skal forstås således, at terapeuten som sikker base giver klienten mulighed for at ændre noget i sig selv?

Bowlby (1988) ligner både drifts- og objektrelationsteorien i sit syn på forandring i den forstand, at Bowlby også beskriver, at forandring handler om, at klienten får indsigt i den information, der er blevet udelukket fra bevidstheden, og han siger direkte, at det fortrængte skal bevidstgøres (Bowlby, 1988 p. 82). Som også Wallin (2007) udleder fra Bowlbys teori, synes vi, at der er grund til at hævde, at Bowlby også ser forandring som værende integration, hvor klienten ved brug af terapeuten får

45
Marina, a sereiazinha (RJ) Dias 15, 16 e 17, às 20h – Teatro Renascença Depois de um longo período sem encenar peças para crianças, a companhia carioca PeQuod surpreendeu o público infantil com Marina, a sereiazinha, espetáculo inspirado no clássico do escritor dinamarquês Hans Christian Andersen, A sereiazinha. A montagem nasceu da união da secular técnica do Teatro Aquático de Bonecos do Vietnã com as composições de Dorival Caymmi. As canções praieiras do compositor baiano embalam os bonecos para contar a comovente história de Andersen, interpretadas ao vivo durante a encenação, com direção e arranjos originais de Fabiano Krieger. Apaixonada por um mortal, uma jovem sereia recorre aos feitiços de uma bruxa para assumir uma forma humana e assim se aproximar do seu amado. Em troca, abre mão de sua bela voz. Para tornar o encantamento permanente, a pequena sereia deve conquistar o amor do rapaz. Na montagem da PeQuod as crianças vão redescobrir a história secular acompanhando as cenas realizadas dentro de quatro enormes aquários que compõem o cenário. É a primeira vez que uma companhia brasileira se aventura num espetáculo inspirado na técnica vietnamita, existente desde o século XI, revitalizada na França, a partir da década de 1980. Marina, a sereiazinha, ganhou os prêmios Zilka Salaberry de Teatro Infantil nas principais categorias: Melhor Espetáculo, Melhor Direção, Melhor Cenografia, Melhor Iluminação e Prêmio Especial pelo projeto. A Companhia Pequod é patrocinada pela Petrobras. Direção e Adaptação: Miguel Vellinho / Texto: Hans Christian Andersen / Assessoria Teórica: Karl Erik Schollhammer / Elenco: Liliane Xavier, Mariana Fausto, Mona Vilardo, Leandro Muniz, Márcio Nascimento e Miguel Araújo / Cenografia: Carlos Alberto Nunes / Direção musical: Fabiano Krieger / Produção musical: Eduardo Manso, Estevão Casé e Fabiano Krieger / Preparação vocal: Doriana Mendes / Projeto de sonorização: Andréa Zeni / Operação de som: Arthur Ferreira / Iluminação: Renato Machado / Operação de luz: Diego Diener e Renato Machado / Figurinos: Daniele Geammal / Duração: 65min / Recomendação etária: Livre
Profiadau o herio penderfyniadau gofal cymdeithasol i oedolion: Cyfweliadau manwl

Mewn rhai sefyllfaoedd, roedd hi'n ymddangos bod y profiad o herio yn anoddach yn sgil nodweddion y cyfranogwyr. Dywedodd un cyfranogwr nad oedden nhw'n cael cefnogaeth i herio oherwydd eu bod nhw'n cael eu gweld yn alluog a medrus ac felly'n medru gwneud eu hunain. Dywedodd un arall bod eu lleoliad gwledig yng Nghymru yn ei gwneud y n anoddach i'r awdurdod lleol ymateb, yn nhermau edrych i mewn i'r heriad a newid y penderfyniad. Roedd un cyfranogwr wedi gofyn am addasiad rhesymol - i gael lleoliad gwahanol ar gyfer cyfarfod yn ymwneud â heriad - ac fe deimlodd i'r cais hwn arwain at ddrwgdeimlad ar ran yr awdurdod lleol.

' … a doedd y person ddim wedi ymgysylltu o gwbl ac yn amlwg yn ddig iawn o fod yno, dwi'n meddwl yn rhannol oherwydd ei fod oddi ar safle, oherwydd roedd e i fod yn lleoliad nad oedd yn gartref iddo, ac nid y swyddfa oedd e. Ro'n i'n teimlo bod llawer o ddrwg deimlad yno gan fy mod i wedi gofyn am addasiad a gwneud rhywbeth gwahanol i'r arfer, ond do, fe wnaethon ni'n bendant gwyno am y peth.' (EH32, Gofalwr)

Amlygodd rhai cyfranogwyr yr effaith ar bobl eraill a allai wynebu sefyllfaoedd tebyg. Fe nodon nhw eu bod nhw mewn gwell sefyllfa i herio oherwydd galluoedd neu adnoddau, gan fynegi pryderon ynglŷn â'r rheini oedd yn wynebu rhwystrau megis diffyg capasiti.

'Byddwn i'n dweud bod y rhwystrau i herio gostyngiad mewn pecyn gofal yn llwyddiannus yn enfawr a niferus; bod y rhwystrau mor helaeth fel ei fod gyfystyr â dweud wrth berson anabl, 'Dyma rwyt ti'n ei gael; os wyt ti'n dymuno herio hyn, cer i ddringo Evere st.' O ddifri, mae e fel cerdded ar draws yr anialwch, gwneud pethau amhosibl cyn brecwast. Fel dwi'n dweud, dyna p h am mod i'n credu bod yr enghraifft gyda [fy ffrind] mewn rhai ffyrdd mor bwerus oherwydd os na allwn ni ei herio felly sut ar wyneb y Ddaear y gall aelod o'r cyhoedd ei herio?! Yn enwedig y rheini nad oes ganddyn nhw aelodau o'r teulu sy'n gymwys ar lafar i godi llais drostyn nhw - ac mae digonedd o'r rheini; y rheini heb gapasiti i wneud y penderfyniadau perthnasol.' (EH08, Ffrind i oedolyn sy'n derbyn gofal a chymorth)
OBRAZAC PRIJAVE NA JAVNI POZIV ZA MJERU 10. MLADI POLJOPRIVREDNICI
1.	NAZIV PODNOSITELJA
2.	OIB
3.	MATIČNI IDENTIFIKACIJSKI BROJ POLJOPRIVREDNOG GOSPODARSTVA
4.	ORGANIZACIJSKI OBLIK PODNOSITELJA (OPG, obrt, trgovačko društvo, zadruga, udruga)
5.	IME I PREZIME ODGOVORNE OSOBE PODNOSITELJA
6.	ADRESA PREBIVALIŠTA/SJEDIŠTA
7.	BROJ TELEFONA
8.	E-MAIL
9.	IBAN
10.	NABAVLJENA MEHANIZACIJA I OPREMA
11.	UKUPAN IZNOS PRIHVATLJIVOG TROŠKA

Ovom zahtjevu prilažem (zaokružiti):

- a) ne starija od 30 dana od potvrda Porezne o podmirenju svih obveza s osnove javnih davanja dana podnošenja prijave;
- b) preslika rješenja upisa u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava (za OPG);
- c) evidencija o prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda (poljoprivredna gospodarstva koja nisu porezni obveznici, a na tržištu prodaju vlastite poljoprivredne proizvode);
- d) preslika računa prihvatljivih troškova i dokaz o izvršenim plaćanjima;
- e) fotodokumentacija nabavljene mehanizacije i opreme;
- f) preslika diplome, uvjerenja ili potvrda o završenim tečajevima iz područja poljoprivrede;
- g) potvrda o ekonomskoj vrijednosti PG;
- g) potvrda o ekonomskoj vrijednosti PG;
- h) kompletan ispis iz aplikacije „AGRONET“;
- i)
- i) izjave (obrazac 1, 2, 3, 4, izjava o statusu poreznog obveznika);
- j) preslika osobne iskaznice. j) preslika osobne iskaznice.
folkeskolen er selvfølgelig i dag en anden, og derfor skal eksemplet udelukkende tjene til at illustrere den gode anderledeshed i forhold til perspektivomdannelse. Det handler altså ikke så meget om informaliseringens optøning af omgangsformer, der paradoksalt nok, ifølge Ziehe, nærmest har sejret sig ihjel i videnssamfundet. I stedet for - i medbestemmelsens og behagesygens hellige navn - at rekontekstualisere det omgivne samfunds kulturelle frisættelse i skolen, foreslår Ziehe derfor, at det gode klasselederskab vover at ryste de unges visheder. Dette kunne fx ske gennem en coachende dialog, der på mange måder lever op til Ziehes anbefalinger om skolen som en civiliseret institution. Eleverne skal derfor inspireres til, i Klafkis (Brejnrod 2005:34) kategoriale forstand, at åbne sig for verden således, at verden kan åbne sig for dem . I en sådan undervisning vil de, aforistisk formuleret, ende med at vide det, de ikke vidste, at de ville vide . Dette bringer mig frem til analysedelen.

## 7. Analyse

Analysen tager strukturelt udgangspunkt i de fremlagte elementer af systemisk coaching. Det sker ved, at begreberne undersøges enkeltvis i forhold til særligt selekterede aspekter af de ligeledes beskrevne begrebsdefinitioner, teorier og empiriske resultater. Analysen indledes med en sammenhængende undersøgelse af metaperspektiverne kontrakt, timeout og evaluering i forhold til et dialogisk klasselederskab. Dernæst tages der, efter samme skabelon, hul på de indre dialogiske fænomener nysgerrighed, hypotesedannelse, neutralitet og uærbødighed i relation til deres anvendelse på klassesamtalens handlingsplan.

### 7.1 Kontrakten i undervisningen

Coachingseancens kontraktforhandling har umiddelbart et stort overføringspotentiale til en målstyret undervisningssituation sådan som den forskningsmæssigt tilrådes i folkeskolen. Dog undgår man heller ikke med indføringen af kontraktbegrebet den omtalte kategorifejl mellem kontekster, men trods dette skal kontrakten i det følgende sidestilles med undervisningens mål og kriterier . Kontraktens berettigelse ligger først og fremmest i det faktum, at mange elever ikke kender undervisningens læringsmål, og deraf langt mindre kriterierne for hvordan attraktiv målopfyldelse ser ud (Slemmen 2011). Dette skyldes overvejende, at mange lærere ikke anvender kontrakten, og altså slet ikke informerer eleverne om mål og kriterier, hvilket for Hattie (2012) er en voldsom forsømmelse, da denne instruktionsprocedure, som han benævner feed up, anses for
forholdet mellem indsigt og integration skal betragtes således, at integration i klientens indre kommer før indsigten. Det ville i al fald være ganske meningsfuldt, idet det ville forklare, hvorfor det umiddelbart ser ud som om, at det er indsigten, der skaber forandring. Når vi eksempelvis hos Freud efterlyser en beskrivelse af, hvordan indsigten i det ubevidste kan skabe integration i klienten, overvejer vi, om det i virkeligheden er x-fænomenet, der er på spil, idet vi ikke mener, at der som sådan er noget, der tyder på, at Freud skulle være uenig heri. Dette er i øvrigt en generel begrænsning hos de inddragede teoretiske perspektiver; det er svært for dem at forklare præcist, hvad det er i relationen, der skaber forandring, og som tidligere nævnt mener vi, at der kan argumenteres for, at Symington (1983) kommer med en forklaring, der egentlig rammer plet, uanset hvilket teoretisk perspektiv, der skulle være tale om. Vi overvejer i den forbindelse, om x-fænomenet beskriver terapeut og klients forandringsskabende interaktion, hvor forandring på et tidspunkt opstår ud fra terapeutens frie handling. Et sted i denne proces, opstår det, som Symington betegner O , hvor klienten får en erkendelse og indsigt, hvilket vi uddyber yderligere nedenfor.

#### Bions O

Symington (2006) peger på, at forandring er afhængigt af, at terapeuten kan få direkte kontakt til klientens oplevelse (Symington, 2006 p. 78). For at forstå, hvordan dette mere specifikt gøres, mener Symington, at man må kigge nærmere på Bion og O tingen i sig hans beskrivelse af , der er en betegnelse for den ultimative sandhed - selv O . Ud fra Bions beskrivelse af påpeger Symington, at terapeuten er på vildspor, hvis denne leder efter svar i klienten, og ikke i sit eget sind (ibid. p. 82). Han siger i den forbindelse, at man ikke kan få kontakt til en anden gennem ens forestilling om, hvordan den anden, der er adskilt fra en, er. Der er derimod en helt central form for viden i den delte tilværelse - i en bestemt form for relation mellem terapeut og klient O - der består i at tillade sig selv at blive , der giver den anden - klienten - mulighed O for også at blive det (ibid.). Det at tage del i denne form for kommunikation med , der dermed befinder sig dybt i én selv og i den anden, er en handling, der åbner kanaler af vedvarende kommunikation, styrker personligheden og fylder den med emotionel robusthed, der varer ved. Symington påpeger, at al opmærksomhed i forbindelse med terapeutisk samtale bør vendes til denne form for kommunikation, hvor klienten møder den ultimative sandhed i mødet med terapeuten (ibid.). Symington mener også, at Freud er enig i at kunne udføre det til en vis grad, men at

72
объединений и организаций, участвующих в реализации молодежной политики (далее - Реестр молодежных объединений и организаций). 2. Порядок ведения Реестра молодежных объединений и организаций утверждается уполномоченным органом исполнительной власти Санкт-Петербурга, реализующим молодежную политику. 3. Руководители молодежных объединений и организаций, участвующих в реализации й молодежной политики, представившие недостоверные сведения для включения в Реестр молодежных объединений и организаций, несут ответственность в соответствии с федеральным законодательством и законодательством Санкт-Петербурга.

Глава 3. 3. Участие субъектов молодежной политики в формировании и реализации молодежной политики (Статьи 12-18)

Статья 12. 12. Участие молодых граждан, молодежных объединений в формировании и реализации молодежной политики

1. Молодые граждане, молодежные объединения участвуют в формировании и реализации молодежной политики путем общественных инициатив, внесения предложений в органы государственной власти Санкт-Петербурга, органы местного самоуправления, взаимодействия с указанными органами. 2. Предложения о реализации молодежной политики, вносимые молодыми гражданами, молодежными объединениями в органы государственной власти Санкт- Петербурга, органы местного самоуправления, рассматриваются указанными органами в соответствии с их полномочиями в порядке, определенном федеральным законодательством, законами и иными правовыми актами Санкт-Петербурга.

- 3. Реализация проектов (программ), представленных на рассмотрение органов государственной власти молодыми гражданами, молодежными объединениями, осуществляется с участием инициаторов указанных проектов (программ).

4. Органы государственной власти Санкт-Петербурга, органы местного самоуправления привлекают молодежь и молодежные объединения для проведения консультаций и координации деятельности субъектов молодежной политики в сфере формирования и реализации молодежной политики.

## Статья 13.

Форум молодежи Санкт-Петербурга

1. Высшей общегородской формой взаимодействия органов государственной власти Санкт-Петербурга и иных субъектов молодежной политики, а также органов местного самоуправления является Форум молодежи Санкт-Петербурга, который проводится не реже одного раза в год в целях обсуждения наиболее важных вопросов молодежной политики, учета мнения молодежи при формировании молодежной политики и привлечения субъектов молодежной политики к эффективному участию в ее реализации. Организация и проведение Форума молодежи Санкт-Петербурга осуществляются уполномоченным органом исполнительной власти Санкт-Петербурга. 2. Уполномоченный орган исполнительной власти Санкт-Петербурга представляет на обсуждение Форума молодежи Санкт-Петербурга информацию (доклад) о реализации молодежной политики, которая (который) размещается на официальном сайте уполномоченного органа исполнительной власти Санкт-Петербурга в информационно- телекоммуникационной сети «Интернет».

3. Форум молодежи Санкт-Петербурга: