ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
## Aportació al Seminari: 'UNA CONCEPCIÓ GLOBAL DE L'EDUCACIÓ SUPERIOR PROFESSIONAL / UNIVERSITÀRIA'

# Relacions entre l' FP Terciària i la Universitat

### Jesús Martín Rivera, UGT de Catalunya (Educació) L'educació terciària no és només universitària

L'educació terciària comprèn el que es coneix com a "educació acadèmica", però també inclou l'educació professional o vocacional avançada. Consta dels nivells CINE 5, 6, 7 i 8, anomenats educació terciària de cicle curt, grau en educació terciària o equivalent, nivell de mestratge, especialització o equivalent i nivell de doctorat o equivalent, respectivament. El contingut dels programes d'aquest nivell és més complex i avançat que els programes de nivells inferiors. La flexibilitat que ofereix l'FP és idònia per adaptar-se als interessos i les necessitats de les persones que l'han triada per a tenir èxit en la seva carrera professional. Una bona formació i qualificació professional és indispensable per tal d'afrontar els reptes que tenen les persones per a garantir-se el seu desenvolupament personal, social i professional al llarg de la seva vida. Ambuna bona orientació l'individu pot tenir unes competències, coneixements i habilitats que s'ajustin al desafiament d'un món globalitzat, cada dia més mecanitzat i robotitzat en el qual més de la meitat dels llocs de treball (aproximadament 2000 milions) es troben en un alt risc de desaparició. L'FP ofereix la possibilitat de traçar -se una trajectòria laboral -general i alhora puntual- que s'ajusti a cada moment i a cada situació del mercat, la qual cosa la fa més atractiva que d'altres estudis només academicistes. Una persona que comenci un Cicle Formatiu de Grau Mitjà no tindrà cap inconvenient per continuar qualificant-se professionalment, adquirir experiència en el lloc de treball amb les pràctiques (especialment si fa FCT o FP Dual) i progressar acadèmicament vers un Cicle Formatiu de Grau Superior si així ho pretén. El desenvolupament competencial d'aquest alumnat/treballador anirà temporitzat en consonància amb la seva formació al llarg de la vida i la situació personal de l'alumnat i/o treballadors.
allt bör alla hammare vara likadana. Nu blev det en hammare som var favorit, varför det tog mycket lång tid. Område 5 - Fiskdamm 5 - Fiskdamm Fiskdamm inklusive packning av godispåsar, ca 150 st. 10:-/st Område 6 – Lotterier 6 – Lotterier Tre lotterier, varav två med delikatesser (lott 10:-/st) och ett med presentkort på Högmarsö krog (lott 20:-/st). Glöm inte lotteriringar. Tack vare vädret gick lotterna mycket bra och man kan överväga att öka på till fyra lotterier. Område 7 7 – Ljud Ljudanläggning för midsommarängen och kvällens bryggdans. Ett headset med mikrofon var användbart för att få igång dansen och gemensamma aktiviteter samt för att informera. Flytta anläggningen och dra ström till respektive ställe. Vi hyrde och hämtade anläggningen på DMC Sound i Norrtälje (Stockholmsvägen 41, 0176-555 58, www.dmc-sound.com) inklusive trådlös mik till lekledaren. Det gick åt 4 x 25m jordad skarvsladd och 3 st 4-sticks förgreningar. Område 8 8 – Varpa Varpa med egen natursten på midsommardagen. 3 klasser, Herrar (17 m), Damer (12 m) 20:- och barn upp till 12 år (10 m) 0:-. Priser var pokaler i dam och herrklasserna (beställ i god tid), godis till barnen. Samtliga Städning inklusive bortforsling av skräp och ris på midsommardagen. Midsommarstången tas ner, ca 1 vecka senare.

Program – se bilaga 1 Programmet är självklart ett förslag men en uppskattad förändring från tidigare år var att resa stången när alla är på plats och firandet börjar, i vårt fall kl 14.00.

#### Budget och utfall 2012 – se bilaga 2

Midsommarfirandet ligger utanför samfällighetens och styrelsens åtaganden och sköts av medlemmarna på eget initiativ. Det innebär att eventuellt överskott från tävlingar, lotterier och försäljningar tillfaller arrangörerna men kan användas till förbättringar och trevligheter av gemensamma miljöer och om det behövs, förbättringar till själva firandet. I år gick överskottet på 5741 kr till två picknickbord, badstege till bryggan, grusning av stigen från vändplanen till udden Kattrumpan och bidrag till en grillkväll. Använd gärna den här skriften, uppdatera och komplettera och skicka vidare till nästa års arrangörer (info på www.aspoonline.com) av midsommarfirande på Aspö!
NUORISOVALTUUSTO MUISTIO

- Nelly Poutanen Anni Ahjoniemi
- Muistion tarkastaja Muistion tarkastaja
0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4 0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4	75.11.32	Услуги по содержанию и ремонту дорог (акцизы)	руб.	100000,0	По факту	05.15	06.15	Единств енный постав щик
0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4 0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4	75.11.32	Услуги по содержанию и ремонту дорог (акцизы)	руб.	70000,0	По факту	07.15	08.15	Единств енный постав щик
0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4 0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4	75.11.32	Услуги по содержанию и ремонту дорог (акцизы)	руб.	100000,0	По факту	09.15	10.15	Единств енный постав щик
0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4 0 2 2 2 4 0 7 0 7 7 9 0 4	75.11.32	Услуги по содержанию и ремонту дорог (акцизы)	руб.	100000,0	По факту	11.15	12.15	Единств енный постав щик
0 2 2 3 4 0 7 0 7 7 9 0 4 0 2 2 3 4 0 7 0 7 7 9 0 4	75.11.32	Услуги по проектированию сети автомобильных дорог общего пользования	руб.	100000,0	По факту	01.15	06.15	Единств енный постав щик
Links to Agriculture From Pod to Candy Bar

Candy is often eaten without any thought about what ingredients are used to produce it. Some ingredients like soybeans, chocolate, vanilla, and peanuts are seeds that grow in pods. A seedpod is a case that splits along both sides when the seeds it holds are ripe. Cocoa beans and vanilla beans can’t be grown in the United States because our climate is too cool. These ingredients must be imported (shipped) from other countries with warm, tropical climates.

One ingredient that almost always shows up in candy is sugar! Candy is sweet because of the sugar from which it is made. Did you ever wonder where and how sugar grows? Sugar comes from two very different looking plants.

Sugar cane is a tall grass plant that grows in tropical and semi-tropical climates. The top sugar cane producing countries are Brazil, India, China, Cuba, and Mexico. Sugar cane is harvested by chopping down the stems and leaving the roots which will grow back for another harvest. The cane is crushed and the juice is removed. The juice is boiled until sugar crystals form. The crystals are then dried and refined.

Sugar beets grow in temperate climates. The top sugar beet growing countries are France, the Ukraine, Germany, Russia, and the United States. Sucrose is stored in the plant’s roots. The tops of sugar beets are fed to livestock or used as fertilizer. The beets are sliced into thin chips and then they are pressed to squeeze out as much juice as possible. The juice is turned into sugar crystals which are then dried and refined.

Sugar can be produced in different forms. Sugar can be granulated, powdered, or turned into cubes. Sugar is an especially important ingredient in making our candy sweet!
64

12. Отбор муниципальных образований для предоставления субсидий осуществляется Министерством в определенном им порядке в течение 15 рабочих дней со дня окончания срока представления заявок. 13. По итогам отбора муниципальных образований Министерство в течение трех рабочих дней со дня истечения срока, предусмотренного в пункте 12 настоящего Порядка, оформляет решение о предоставлении субсидий либо об отказе в их предоставлении. 14. Министерство в течение 7 рабочих дней со дня принятия решения об отказе в предоставлении субсидий направляет муниципальному образованию письменное уведомление с обоснованием причин отказа. 15. Основаниями для отказа в предоставлении субсидии являются: 1) непредставление (представление не в полном объеме) в установленные сроки документов, предусмотренных пунктом 10 настоящего Порядка;

- 2) несоответствие заявки установленной форме;

3) недостоверность информации, указанной в заявке и документах, предусмотренных пунктом 10 настоящего Порядка; 4) несоответствие основным критериям отбора, предусмотренным пунктом 8 настоящего Порядка. 16. Отказ в предоставлении субсидии может быть обжалован в соответствии с действующим законодательством. 17. Показателями результативности расходования муниципальными образованиями субсидии являются:

- 1) доля зданий учреждений культурно-досугового типа в сельской местности, находящихся в неудовлетворительном состоянии, в общем количестве зданий учреждений культурно-досугового типа в сельской местности, и (или)
- 2) количество посещений организаций культуры по отношению к уровню 2010 года.

18. Распределение субсидий местным бюджетам из бюджета Забайкальского края между муниципальными образованиями устанавливается законом Забайкальского края о бюджете и (или) постановлением Правительства Забайкальского края. 19. Предоставление субсидий бюджетам муниципальных образований осуществляется на основании заключенных не позднее 15 июля текущего финансового года соглашений, предусматривающих положения, установленные пунктом 9 Правил предоставления и распределения субсидий из бюджета Забайкальского края местным бюджетам, утвержденных постановлением Правительства Забайкальского края от 14 февраля 2017 года № 29. 20. Министерство в течение 20 рабочих дней со дня заключения соглашения формирует в соответствии с утвержденным кассовым планом сводную заявку и направляет ее в Министерство финансов Забайкальского края.
#### Følelserne som instrument

I overensstemmelse med et objektrelationsteoretisk perspektiv repræsenteret ved Bion - og egentlig ikke i opposition til de andre teoretiske perspektiver - finder vi det meningsfuldt at pege på, at det forandrende aspekt i den relationelle proces på et mere overordnet plan kan tage form som følelser. Vi mener, som også indledningsvist præsenteret, at psykoanalytikeren Neville Symington (2006) gør sig nogle interessante overvejelser over, hvad der skaber forandring, hvor han netop 3 bruger Bions teori som udgangspunkt. Her betragtes følelser som nøglen til at forstå relationen mellem terapeut og klient, idet de udgør en afgørende form for kommunikation, der ligger helt grundlæggende i os som mennesker. Denne form for kommunikation relaterer sig til det bånd, der er mellem mor og barn lige fra fødslen, hvor følelserne er deres eneste sprog og derfor primære måde at kommunikere på (Symingtin, 2006, pf. 26). Symington peger på, at terapeutens forståelse er nøglen til forandring, men at denne forståelse er afhængig af, at terapeuten har et instrument, hvorigennem han netop kan forstå klientens problem, og i den forbindelse peger han på, at følelserne er terapeutens instrument, og at de samtidig udgør selve relationen (ibid., pf. 28). Det er ud fra denne forståelse, at vi betragter følelserne - og også terapeutens - som vigtige for forandring.

Symington (2006) mener, at den forståelse, der er afgørende for forandring, ikke er en opdagelse af det, der allerede er, men er en ny virkelighed, der kreeres, og den bevidsthed, som klienten har brug for, for at kunne opnå forandring, er et produkt af den nye virkelighed, der skabes (Symington, 2006, p. 30). Vi finder Symingtons beskrivelse af den terapeutiske relation som en ny virkelighed ganske interessant, idet han netop påpeger, at forandring ikke i så høj grad handler om at ændre på noget tidligere, men om at skabe noget nyt i relationen. Vi overvejer, om dette således er modstridende i forhold til, hvad Freud beskriver, at den terapeutiske relation kan, idet han mener, det handler om at bevidstgøre faktiske oplevelser, der er fortrængte. Symington mener i den forbindelse, at vi terapeuter tager for givet, at vi kan hele tidlige sår, og at vi fejlagtigt tror, at vi kan gøre noget, der skulle være gjort i barndommen af mor eller far, hvortil han påpeger, at dette syn ikke bare påvirker men nærmere forstyrrer terapeutens arbejde (ibid., p. 55). Dette tænker vi igen

67
when he went home he found that the house, which is his home, was reportedly occupied by the same lady who came to visit him while still in hospital, further noting that he allegedly tried to evict the lady as there was no agreement between him and the lady upon which he later learnt of the lady’s name (name furnished for the purpose of the reply), further noting that the lady allegedly moved in without the son’s knowledge and the community allegedly tried to intervene but to no avail instead three individuals (names furnished for the purpose of the reply) were allegedly shot at when they tried to evict the occupants and lastly noting that the case was reportedly opened by the surviving son at Madeira Street Police Station under the investigator (name furnished for the purpose of the reply) with Case Number: Ref 197/5/2019-unit contact 0471/312221:

- (1) Whether her Department can kindly intervene with a view to assisting the surviving son in any way possible to get his inheritance and to assist him to remove the alleged illegal occupant as he is alleged to be homeless and the case is reportedly dragging despite numerous attempts that have not yielded fruitful results; if not, why; if so,
- (2) whether her Department can commit to securing a court order to remove the alleged illegal occupant; if not, why;
- (3) what time-frames can her Department commit to with regard to offering intervention on the matter?

## 219. Ms V Knoetze to ask the MEC responsible for Public Works:

- With regard to capital projects planned for implementation in the 2021/22 financial year within the Sarah Baartman Region, inclusive of the Nelson Mandela Bay Metropolitan Municipality (NMBMM):
- (1) Whether he can kindly provide a breakdown of all on-going multi-year capital projects currently being implemented within the (a) Sarah Baartman Region and (b) NMBMM;
- (2) whether he can kindly provide a breakdown of all planned capital projects for the 2021/22 financial year within the (a) Sarah Baartman Region and (b) NMBMM;
- (3) how much has his Department budgeted for the implementation of these capital projects;
paraplybegreb i forhold til andre pædagogiske eller didaktiske trends som fx inklusion , feedback og Cooperative Learning (Juul 2008). At klasseledelsen ikke begrænser sine virkninger til folkeskolens institutioner, men også får samfundsmæssige konsekvenser, antydes af Lars Qvortrup (2011:7), der, med henvisning til især den sociokulturelle diversitet i klasserummene, proklamerer ' at hvis klasseledelse kan praktiseres, så er der håb for samfundet ' . Med udsagnet påpeges en gensidig afhængighed mellem skolen og samfundet, der både fungerer legitimerende for folkeskolen som (ud)dannelsesinstitution, og som adaptiv aftager af eksterne kommunikationsværktøjer af coachingtypen. Klasseledelsens signifikante betydning bør således afkræve et konstant vågent og kritisk konstruktivt blik på, hvordan fænomenet løbende kan kvalificeres teoretisk og praktisk. Det er denne udfordring, som her tages op ved at belyse samspillet mellem management og leadership i en refleksivt moderne klasseledelse (Rasmussen 1996). Samt ved tilføjende at undersøge, hvordan systemiske coachingelementer positivt udbyggende kan føre til et mere nuanceret pædagogisk fagbegreb, som her lidet originalt skal benævnes klasselederskab . Et nyt begreb, der selvsagt funderes på essensen i klasseledelse, men samtidigt udvider med lederskabskonnotationer, der transcenderer det etymologiske slægtskab med den angelsaksiske skolekulturs classroom management - uden dog at tilsidesætte denne dimensions strukturelle kvaliteter. Managementdelen er altså vigtig i en helhedsforståelse af klasselederskab, og derfor skal mulige årsager til begrebets terrænvinding inden for klasseledelse nu beskrives som baggrundsforståelse for problemformuleringen.

### 1.2 Vidensinformeret faglighed

' Man er tilbøjeligt til at sige at alting skyldes PISA… ' har Jens Rasmussen udtalt tilbage i 2010 i forbindelse med et foredrag om 'Intelligent undervisningsdifferentiering ' . Ordene faldt ganske vist med et glimt i øjet, men blev dog i samme ombæring fulgt op af et mere alvorligt tonefald '… og det gør det faktisk også ! ' . Med de, i hvert fald ved fremkomsten i 2001, overraskende skuffende nationale resultater i PISA-undersøgelserne, peger Rasmussen på en væsentlig årsag til det nuværende politiske krav om øget faglighed i folkeskolen. Samtidig erklærer han sig, som forsker, enig i den politiske vision om, at undervisningen, i højere grad end det er tilfældet i dag, skal være vidensinformeret. Den her omtalte forskningsviden domineres aktuelt af kvantitative variabelisolerede effektmålinger, og stiller sig derfor indirekte i opposition til lærernes erfaringsbaserede praksisviden, som med sine lokalfunderede kvalitative kendetegn let fremstår
B1.5. Valoración das producións orais emitidas cunha fonética e prosodia correcta e cunha actitude crítica ante os prexuízos que se poidan asociar a ela.	B1.5. Valorar as producións emitidas cunha fonética e prosodia correcta e amosar unha actitude crítica ante os prexuízos que se poidan asociar a ela.	LGB1.5.1. Aprecia a emisión dunha pronuncia e prosodia correcta, recoñece os erros nas producións orais propias e alleas e propón solucións para melloralas.	CCL, CAA
LGB1.5.3. Asume, se a posúe, a variante dialectal propia e utilízaa na súa práctica habitual.	CCL, CCEC
B1.6. Produción de discursos orais, en intervencións espontáneas, adecuados á situación e á intención comunicativa desexada, con coherencia, cohesión e corrección.	B1.6. Producir textos orais, en intervencións espontáneas, adecuadas á situación e á intención comunicativa desexada, con coherencia, cohesión e corrección.	LGB1.6.1. Produce textos orais, en intervencións espontáneas, adecuadas á situación e á intención comunicativa desexada, con coherencia, cohesión e corrección.	CCL, CSC
LGB1.6.2. Participa con fluidez nas intervencións orais espontáneas respectando as regras morfosintácticas desta lingua, en especial a colocación do pronome átono, así como a fonética galega (pronuncia das sete vogais, n velar e fonema fricativo palatal xordo).	CCL
LGB1.6.3. Emprega nas intervencións orais espontáneas expresións propias do galego (fraseoloxía adecuada).	CCL
LGB1.6.4. Emprega nas intervencións orais espontáneas un léxico rico e variado.	CCL
B1.7. Coñecemento e aplicación, con axuda das TIC, de técnicas e estratexias para a produción de textos orais sobre temas de actualidade.	B1.7. Coñecer e aplicar, con axuda das TIC, técnicas e estratexias para realizar exposicións orais planificadas.	LGB1.7.1. Consulta os medios de información dixitais para seleccionar contidos relevantes e incorporalos ás súas producións.	CD, CAA, CSIEE
actualidade.	B1.7. Coñecemento e aplicación, con axuda das TIC, de técnicas e estratexias para a produción de textos orais sobre temas de actualidade.	B1.7. Coñecer e aplicar, con axuda das TIC, técnicas e estratexias para realizar exposicións orais planificadas.	LGB1.7.2. Emprega as TIC para facer as súas presentacións máis claras e atractivas visualmente.	CD, CCL, CSC
sig med affektreguleringsteori. Han mener, at de alle fokuserer på specifikke terapeutiske delprocesser som nøglen til at forstå forandring, men de adskiller sig i en vis forstand med hensyn til, i hvor høj grad, de betragter den traditionelle verbale artikulation af overføringen som essentiel. Fonagy (2006) mener også, at de forskellige teoretikere tillægger indsigt forskellig betydning i forbindelse med og brugen af overføring i forholdet mellem terapeut og klient, men han går ikke nærmere ind i, hvad denne forskel nærmere består af (Fonagy, 2006, p. 215). Stern en fortolkning der ændrer det intrapsykiske landskab af klientens påpeger, at det er: ' , viden, og at et møde-øjeblik er den handling, der ændrer det intersubjektive landskab af klientens tavse relationelle viden ' (Stern, 2006, p. 228). Det tyder derfor på, at der er to ting, der skaber forandring hos klienten: de centrale fortolkninger, der omformer terapeut og klients intrapsykiske landskab og de særlige autentiske øjeblikke (ibid., p. 229). Vi spørger i den forbindelse os selv, hvad det betyder, at det intrapsykiske landskab i klienten ændres, og hvor dyb den nye organisering er; er det en ny viden og nye evner, klienten får, eller er der tale om en fundamental ændring i klientens indre, der ligner den integration, vi ser hos Freud og objektrelationsteorien?

##### Selvregulering og autoregulering

I forhold til at beskrive evnen til at selvregulere optimalt, benytter Fonagy (2006) sig af en systemteori med forskellige akser, der beskriver affektreguleringen mellem omsorgsperson og barn eller terapeut og klient. Her vil succesfuld selvregulering finde sted i midterområdet, som indebærer stabilitet, fleksibilitet og adaption, og terapeuten skal altså kunne være i disse tilstande med hjælp fra sin autoregulering og ligge i midten på den subjektive akse for at kunne affektregulere klienten (Sørensen, 2006, p. 31). Tilstandene i yderpunkterne på den subjektive akse minder ifølge Fonagy (2006) om det, Klein (1973/1975) beskriver som den paranoid-skizoide position. Når denne position løses, via regulering fra terapeuten, med en balance mellem de meget splittede yderpunkter, er det muligt for det integrative arbejde i det, som han mener, at Klein (1973/1975) beskriver i forbindelse med den depressive position. Her er der netop mulighed for at modtage for derefter at kunne give (ibid., p. 32). Der kan forekomme afvigende affektspejlinger, og Fonagy (2006) taler om to forskellige typer: En, hvor terapeuten selv har nogle uløste problemer, hvorfor han ikke kan autoregulere og er overvældet af negative affekter fra klienten (ibid., pp. 32- 33), og en hvor terapeuten reagerer med en forvrænget og ikke komplementær

41