ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
behandling, behandling, og vi gør her opmærksom på, at refererer til, hvordan den dybe forandring opstår i klientens jeg.

For For videre at kunne forstå det arbejde, som terapeuten i forbindelse med udfører, inddrager vi Irma Brenman Pick (1985), der taler om den sande overføring, der finder sted, når terapeuten kan rumme de følelser, som terapeuten ellers frygter og helst vil undgå fra klienten. Det bliver i den forbindelse synligt for os, hvad der adskiller den terapeutiske relation fra andre relationer, da det er terapeutens arbejde at udholde klientens ubehagelige følelser og derudfra handle i overensstemmelse med, hvad der er bedst for klienten. Pick beskæftiger sig især med vigtigheden af, at terapeuten bruger sine egne følelser og oplevelser i terapien, og med den dobbelthed, der synes at forekomme i terapeutens arbejde i forhold til netop at gøre brug af egne følelser og samtidigt vedligeholde og udføre den analytiske teknik (Pick, 1985, p. 160). Pick synes ikke at gå nærmere ind i en definition af, hvad der adskiller brugen af egne følelser og den analytiske teknik, men vi tolker det således, at Pick fremhæver vigtigheden af, at terapeutens brug af egne følelser skal være til gavn for den analytiske fortolkning og modoverføring til det formål, at det fremmer klientens bedring. Pick mener i den forbindelse, og i overensstemmelse med Bion, at den oprigtige kærlighed, omsorg og passionerede attitude i forhold til klienten, som signalerer, at terapeuten kan rumme og identificere sig med klientens utålelige materiale, kan medføre, at klienten med tiden kan introjicere dette materiale. Pick taler i den forbindelse om, at der er forskel på den analytiske fortolkning og en respons, og mener i den forbindelse, at det kræver, at terapeuten kan genkende og identificere sig med den følelse eller oplevelse, som klienten overfører, for at den analytiske fortolkning eller modoverføring kan gavne klientens bedring (ibid.). Hvis ikke dette finder sted, mener Pick, at der er tale om en uoprigtig respons, som i sig selv kan føles som en afvisning fra terapeuten, hvilket dræber den oprigtige kærlighed og omsorg, som nedtoner og nægter det sande i at komme frem i interaktionen mellem terapeut og klient (ibid., p. 165).

Som vi også tidligere er inde på, er terapeuten i objektrelationsteoretisk sammenhæng mere involveret i forandringsprocessen, hvorfor terapeutens arbejde får en anden betydning, og omfanget heraf, mener vi, udgør en væsentlig overvejelse. Terapeutens sind bliver centralt i processen, idet det er af stor betydning, hvordan

52
terapeuten er i stand til at håndtere klientens overføring (Hinshelwood, 2007, p. 1491). I forhold til at forstå terapeutens arbejde med klientens overføring bliver en videre overvejelse, hvordan det skal forstås, når Klein og andre beskriver, at terapeuten i relationen skal optræde som det gode objekt, der giver mulighed for, at klienten kan skabe et godt indre objekt og dermed forandre sig (jf. Colman, 2006). Warren Colman (2006) har i den forbindelse nogle interessante overvejelser over, hvad det vil sige, at terapeuten optræder som det gode objekt. Disse relaterer sig til, hvor svært det for terapeuten er at finde den balance, der naturligt må forekomme mellem rent faktisk at være et autentisk godt objekt og ikke underligge sig klientens forestillinger og overføring af terapeuten som et idealiseret objekt (Colman, 2006, p. 296). Vi vil i det følgende gå nærmere ind i dette, da vi mener, at Colman kommer med nogle interessante pointer, der ikke bare kan bidrage til en forståelse af, hvordan forandring ud fra et objektrelationsteoretisk perspektiv opstår, men også til forståelsen af, hvad der er det forandrende aspekt i relationen mellem terapeut og klient.

Colman (2006) peger på, at netop skelnen mellem det gode og idealiserede objekt hos Klein selv er svær at få øje på (Colman, 2006, p. 296). Han mener i den forbindelse, at det dog er en misforståelse, at Klein skulle afvise, at terapeuten bør fungere som et godt objekt for klienten, idet han mener, at det, Klein rent faktisk kun siger, er, at terapeuten ikke må være et godt objekt og dermed idealiseret. Klein beskriver, at både terapeut og klient er ubevidst plaget af frygten for, at terapeuten (eller klienten) viser sig at være endnu et ondt objekt (ibid., p. 297). Terapeutens forsøg på at være et idealiseret objekt i denne forbindelse repræsenterer derfor en defensiv handling, der forhindrer det onde objekt i at vise sig i overføring- modoverføringsforholdet. Klein beskriver, at klienten ligesom barnet i frustrerende situationer, drives til at søge ly i et internaliseret idealiseret objekt, som middel til at undgå de truende forfølgere (Klein, 1946, p. 9 in Colman, p. 297). Colmans pointe er, at Klein ikke skarpt skelner mellem det idealiserede falske gode objekt, der er drevet af frygt, og så oplevelsen af et sandt godt objekt. Selvom Klein ikke skarpt skelner herimellem, mener Colman dog, at det kan læses i hendes teori, at hun selv er opmærksom på en forskel (ibid., p. 298). Klein nævner selv, at man må skelne mellem et godt og idealiseret objekt, men at denne skelnen er svær, hvor hun

53
Det gode klasselederskab må således, parallelt til enhver coachs udfordring, skabe personlige relationer til alle elever, men ikke mindst arbejde med elevernes relationer, for at sikre de bedste betingelser for at dialogen bliver inkluderende og hjælpsom.

### 7.7 Uærbødighed - stimulans og bremseklods!

Hvor neutralitetens indre dialogiske grundlag på mange måder kommer til udtryk i den ydre samtale, gennem en nysgerrighed i forhold til alle deltagere og deres respektive input, sætter uærbødigheden umiddelbart ikke det samme iagttagelige aftryk på processen. Fælles for neutralitet og uærbødighed er derimod, at de begge er dømmekraftsafhængige reguleringsmekanismer for hypotesefremsættelse. Dog forbliver uærbødigheden i højere grad en indre mental proces, som tjener til at vække nysgerrigheden når læreren fx, som forskningen har vist, forelsker sig i sine egne vanebaserede hypoteser omkring dialogisk klasseundervisning. Uærbødigheden får således en dobbeltrolle. På den ene side skal den stimulere nysgerrighed i fastgroede undervisningssituationer, hvor nye hypoteser kan være efterspurgte for at overskride konformitet. På den anden side må uærbødigheden også kunne opløse irrelevante hypoteser, for hele tiden at kunne genindtage en nysgerrig position, og se tingene fra nye hjælpsomme perspektiver. Det er altså oplagt, at uærbødigheden spiller en helt central rolle i bestræbelserne på at opløse den uhensigtsmæssige praksis, der er beskrevet i forhold til dialogisk undervisning. Uærbødigheden kan altså være det reflektoriske redskab, som, inden for kontraktens rammer, kan bringe emergens ind i undervisningen, som derved i højere grad kan favne den åbenhed og kompleksitet, som er et grundvilkår i videnssamfundet.

### 7.8 En fronesisk opsamling

Der har tegnet sig et billede af, at implementering af coachingelementer på mange måder kan begunstige lærerens klasselederskab i almindelighed og dialogisk klasseundervisning i særdeleshed. Det skal naturligvis fastslås, at selv om de analyserede begreber i høj grad henter belæg i forskningsviden, er der heller ikke her tale om et maksimum, men om et optimum. Al dialogisk klasseundervisning skal ikke nødvendigvis altid være coachingbaseret og stå i det åbne . Det handler måske snarere om, at grundvilkårene i undervisningens teknologiske underskud ikke altid ignoreres i foregivet kausal managementstyring, men at lederskabet under de rette omstændigheder tør gribe dagen , og lade nysgerrigheden stimulere hjælpsomme hypoteser. Det
- ARTÍCULO 69.- Si la revisión fuere resuelta confirmando la multa impuesta, se le dará entrada como ingreso definitivo a la cantidad depositada.
- Si el Recurso se resolviere revocando la multa en su totalidad se devolverá al interesado la cantidad depositada, si solo se rebajare la multa se entregara al infractor la cantidad que resulte a su favor y se le dará ingreso a la cantidad que se imponga como multa definitiva en la resolución del Presidente Municipal o persona autorizada para ello.
- TITULO SEXTO.
- DE LOS MERCADOS MUNICIPALES O DE PERSONAS PARTICULARES O PERSONAS MORALES EN LAS DELEGACIONES O AGENCIAS MUNICIPALES.
- ARTÍCULO 70.- Las peticiones para ocupar los locales en los Mercados Municipales o Terrenos destinados a ese fin en las Delegaciones o Agencias del Municipio de Zacoalco de Torres, Jalisco, se presentaran ante el Delgado o el Agente respectivo y este los presentara al C. Presidente Municipal o la persona autorizada para ello.
- Las solicitudes deberán satisfacer los requisitos señalados por el artículo 7° en sus distintas fracciones, asimismo cumplir con lo establecido en el artículo 8° del presente reglamento.
- ARTÍCULO 71.- La vigilancia del cumplimiento de las disposiciones de este reglamento en las Delegaciones o Agencias Municipales, quedara a cargo de los Delegados y los Agentes Municipales comisionados en estas, a cuyo cargo quedara levantar las infracciones correspondientes, las que remitirán a la Oficina de Tesorería Municipal, para la calificación correspondiente y hecha esta se remitirá a la Delegación y la Agencia a fin de hacer efectiva la multa o bien para que el infractor haga uso del recurso de revisión ante el Presidente Municipal o persona destinada para ello.
- ARTÍCULO 72.- Queda estrictamente prohibido que en los locales de los Mercados Municipales de las Delegaciones o Agencias Municipales se expidan en botella o se ingieran cervezas o bebidas alcohólicas.
- ARTÍCULO 73.- Las disposiciones del artículo 7°, fracción IV, inciso e), de este reglamento, en lo que se refiere a la prohibición para subarrendar, enajenar o grabar por cualquier título el derecho de posesión de los locales de los Mercados Municipales o terrenos destinados a ese fin, deberán ser cumplidas en las Delegaciones y Agencias Municipales, por lo tanto los Delegados y Agentes
Pick, journal Pick, journal I. B. (1985) Working through in the countertransference. of psychoanalysis , 66: 157-166. The Logik of Scientific Discovery Popper K. R (1959). . New York: Basic books. Roys, P. (1999) Recollection and historical reconstruction. I: Ruszczynski, S. & Psychoanalytic psychotherapy in the kleinian tradition Johnson, S. . London: Karnac books. Ruszczynski, S. (1999) Tolerating emotional knowledge. I: Ruszczynski, S. & Psychoanalytic psychotherapy in the kleinian tradition Johnson, S. . London: Karnac books. Sandler & Sandler (1992) Psychoanalytic Technique and Theory of Psychic Change. Bulletin of the Anna Freud Centre , 15: 35-51. Mindfulness-Based Seagal, Z. V., Williams, J. M. G. & Teasdale, J. D. (2012) Cognitive Therapy for Depression . New York, London: The Guilford Press. Simonsen, C. (2012). Modoverføringsfølelser - betydningsfulde og . Psyko &Logos, 33, 50-65. betydningsskabende i terapi med borderlineklienter Stern, D. N. (2006) Den terapeutiske forandringsproces med inddragelse af tavs viden: Nogle implikationer af udviklingspsykologiske observationer for psykoterapi med voksne. I: Fonagy, P., Schore A. N. & Stern (2006) Affektregulering i udvikling og psykoterapi. Hans Reitzels forlag. Stern, D. N. (2006) Ikke- fortolkende mekanismer i psykoanalytisk terapi. 'Noget mere' end fortolkning. I: Fonagy, P., Schore A. N. & Stern (2006) Affektregulering i udvikling og psykoterapi. Hans Reitzels forlag. Symington, J. & Symington, N. (2002) The clinical thinking of Wilfred Bion. London and New York: Ruthledge. Symington, N. (1983) The Analyst's Act of Freedom as Agent of Therapeutic . International Review of Psycho-analysis Change . 10: 283-291. Healing Conversation: How healing happens Symington, N. (2006) . Karnac books, LTD. Sørensen, J. H. (2006) Affektregulering i udviklingspsykologi og psykoterapi. I: Affektregulering i udvikling og Fonagy, P., Schore A. N. & Stern (2006) psykoterapi . Hans Reitzels forlag. Thuesen, M. (2012) Terapeutisk forandring gennem terapeutens egne emotionelle Psyke og Logos, 33, 66-86 processer. . Matrix, 2015; 1, 4-26. Thuesen, M. (2015) Terapeutens behov for at hele.

106
# 『 お 申 込 用 紙 』

平成26年11月9日～11月11日 １９道の会「リメンバー修学旅行」

ＪＴＢ霞ヶ関第四事業部 担当：加藤・村山行 ＦＡＸ：０３－６７３７－９３２８

・申し込み受付期間：７月７日（月）～７月３１日（木） （締め切り後も交通・宿泊の空き状況により承ります。）

・ご参加者氏名（３年次の組）： （ 組） ・ご同伴者氏名（続柄）： （ ） ・ご住所：〒 ・ご連絡先：☎ ＦＡＸ

### 携帯

#### ＊下記ご希望のコースに○をつけて、郵送又はＦＡＸにてご返送下さい。

コース	(日程表記載の) 全行程参加の方	同窓会参加の方 (11/9)	往路団体航空券 のみご利用の方	復路JRのみ ご利用の方
希望 ○欄
料 金	￥８６，５００	￥７，７００	￥２４，０００	￥２２，３６０

※その他の料金のお問い合わせはＪＴＢ担当までご相談下さい

※取消料 10月17日までにお取り消しの場合・・・・・・・ 無 料 10月18日～10月31日 〃 ・・・・・・・宿泊料金の２０％ 11月1日～11月6日 〃 ・・・・・・・ 〃 ３０％ 11月8日 〃 ・・・・・・・ 〃 ４０％ 11月9日 〃 ・・・・・・・ 〃 ５０％ 無連絡及び旅行開始後の解除 ・・・・・・・ 〃 １００％

★お取消等になった場合に、ご返金がございます。ご返金振込口座及び名義をご記入下さ い。

### ・金融機関名： 支店名： ・口座： 普通 当座 番号： or ・振込人名義：
ikke føler ikke føler bare det terapeuten men i ligeså høj grad , bliver essentielt i forandringsprocessen (jf. Heimann, 1950).

#### Objektrelationsteori

Hvor forandringsprocessen hos Freud handler meget om klienten og klientens overføring, ser vi ved objektrelationsteorien, at der i langt højere grad bliver fokus på både terapeut og klient. Nærmere kan forandringsprocessen ifølge Bion (1967) beskrives som en emotionel udveksling mellem terapeut og klient, hvor overføring- modoverføringsforholdet bliver genstand for den måde, der kommunikeres på. På den måde repræsenterer objektrelationsteorien et perspektiv, hvor forandring opstår i en proces mellem to mennesker, og dermed virker dette perspektiv til mere indgående at kunne forklare, hvad det forandrende aspekt i relationen mellem terapeut og klient består af.

I den forbindelse bliver den projektive identifikationsproces central, idet denne proces refererer til en bestemt form for overføring, der kræver terapeutens deltagelse på den måde, at denne skal identificere sig med klientens projicerede materiale. Den projektive identifikationsproces handler om, at klienten afhænder noget i terapeuten, hvorved klienten i fantasien ændrer terapeuten som objekt, idet denne nu indeholder den projicerede del (Roys, 1999, p. 19). Som Bion (1967) er den første til at formulere, bliver den projektive identifikation både et forsvar og en måde at kommunikere på, idet processen ikke kun findes i fantasien hos klienten, men ligeledes er at finde hos terapeuten. Det betyder i så fald samtidig, at det er modoverføring, der er instrumentet til at forstå klientens ubevidste, hvor den projektive identifikation bliver en forandringsskabende proces. Umiddelbart tænker vi ikke, at det er meningsfuldt at betegne klientens overføring og projektion som forandringsskabende, idet der jo er tale om forsvar, men samtidig er vi også bevidste om, at det virker til at være terapeutens deltagelse heri og i den forbindelse en bestemt forholden sig til modoverføringen, der giver den egentlige mulighed for forandring. På den måde spørger vi os selv, om det altså er den projektive identifikation, overføringen og måske særligt modoverføringen, der skaber forandring? Vi tænker, at dette kun er hvis det håndteres med rette fra terapeuten, og hvis der er tale om en autentisk proces, der ikke som sådan opsøges, men derimod naturligt opstår, hvilket vi vender tilbage til. Robert Caper (1992) beskæftiger sig i

50
In column 2, you can rearrange the order of the columns using the up and down arrows. Additionally, you can select a column in which to sort the report by highlighting it in the second column and using the arrow to move it to the third column, column selected for sort.

If you are part of a multiple branch library, also highlight your specific library in the branch section. By default, all branches will be highlighted:

Polaris Shelf List Report
Забезпечує здійснення аналізу стану та тенденцій соціально-економічного та культурного розвитку в галузі містобудування та архітектури на території району і вживає заходів щодо усунення недоліків. Координує роботу щодо розробки надр та ефективність використання корисних копалин (в межах повноважень). Організовує підготовку пропозицій з питань збереження, відтворення та охорони родючості ґрунтів, консервації деградованих і малопродуктивних земель. Забезпечує здійснення моніторингу введених в експлуатацію соціально- значущих та незавершених будівництвом об’єктів, проектування та будівництва об’єктів в рамках реалізації проектів державного значення. Координує і контролює роботу щодо організації виставок товарів Тернопільського району (в межах компетенції). Удосконалює систему управління охороною праці та державного нагляду з питань охорони праці. Координує здійснення соціального захисту працюючих, зайнятих на роботах зі шкідливими умовами праці на підприємствах, в установах і організаціях усіх форм власності. Координує роботу органів місцевого самоврядування району та їх посадових осіб з питань, що відносяться до його компетенції. Сприяє органам місцевого самоврядування, об’єднаним територіальним громадам у вирішенні питань соціально-економічного розвитку відповідної території у межах своїх повноважень. Координує роботу із розроблення та реалізації пропозицій щодо залучення іноземних інвестицій для розвитку територіально-господарського потенціалу об’єднаних територіальних громад району. Організовує контроль за дотриманням договірних зобов’язань забудовниками, діяльність яких пов’язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків. Забезпечує здійснення аналізу стану та тенденцій соціально-економічного та культурного розвитку в галузі містобудування і архітектури на території району та вживає заходів щодо усунення недоліків. Організовує роботу щодо ведення в установленому порядку єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов. Сприяє місцевим органам виконавчої влади і органам місцевого самоврядування та їх посадовим особам у здійсненні реформи місцевого самоврядування, розробленні та впровадженні експериментальних проєктів з цих питань. Сприяє міським, селищним, сільським радам об’єднаних територіальних громад у реалізації проєктів, які фінансуються в установленому законом порядку за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на формування інфраструктури об’єднаних територіальних громад. Вирішує питання взаємодії між підрозділами райдержадміністрації, органами місцевого самоврядування та громадсько-політичними організаціями, інформаційної політики та розвитку громадянського суспільства.
## Hodnota oznámenia o zákazke

Zo zákaziek, ktoré boli oznámené v 1. až 3. štvrťroku 2022, ich bolo zatiaľ zrušených 17 %. Čo sa týka predbežného objemu, bolo zatiaľ zrušených 7 % z celkovej hodnoty zákaziek oznámených v 1. až 3. štvrťroku 2022. K ďalšiemu rušeniu zákaziek bude ešte veľmi pravdepodobne dochádzať, takže vyššie uvedené pomery sa budú naďalej meniť. 'Neočakávam zlepšenie v oblasti verejných zadávateľov. Skôr naopak. Samosprávy, vzhľadom na ceny energií a povolebný cyklus, budú pri vypisovaní nových projektov veľmi opatrné. Vláda a ministerstvá neustále rozprávajú len o šetrení, takže ani od verejnej správy neočakávam spúšťanie nových projektov. Dlhodobo slabá pripravenosť nových verejných zákaziek a prieťahy pri verejnom obstarávaní naďalej výrazným spôsobompoškodzujú stavebný sektor na Slovensku.' doplňuje pravd epodobný vývoj Pavel Kohout, predseda predstavenstva a generálny riaditeľ spoločnosti Považská cementáreň Ladce, a. s.

Zo zákaziek, ktoré boli oznámené v 1. až 3. štvrťroku 2022, ich bolo zatiaľ zadaných 41 %. Pokiaľ ide o predbežný objem, bolo zatiaľ zadaných 20 %z celkovej hodnoty zákaziek oznámených v 1. až 3. štvrťroku 2022.

V 1. až 3. štvrťroku 2022 bolo zadaných 1 169 stavebných zákaziek, čo je o 41,7 % viac ako v rovnakom období predchádzajúceho roka. Ak by sme porovnali iba nadlimitné zákazky, dostaneme rast o 150,8 %. Niektoré zadávacie konania stále prebiehajú a tiež nie všetky oznámenia o zadaní zákazky boli dodané, preto možno očakávať, že v ďalších mesiacoch budú dáta ešte aktualizované. 'Podľa informácií z NDS a informácií publikovaných v médiách predpokladáme v budúcom roku vypísanie súťaží na dostavbu viacerých úsekov diaľnice D3 v úseku od Žiliny smerom do Poľska v celkovej dĺžke viac ako 20 km. Taktiež sa veľa hovorí o výstavbe R4 na východe Slovenska, ktorá by mala byť prioritou v súvislosti s plánovaným európskym koridorom Via Carpatia. Hľadajú sa spôsoby financovania, uvažuje sa aj o forme PPP. Viacero projektov je už dnes v ponukovom konaní. V dnešnej situácii to vnímame ako dobré signály a veríme, že v dopravnom staviteľstve bude v r oku 2023 dostatočný počet zákaziek.' komentuje optimistický vývoj Branislav Luk áč, riaditeľ a konateľ spoločnosti STRABAG, s. r. o.
50

15. Министерство в течение 7 рабочих дней со дня принятия решения об отказе в предоставлении субсидий направляет муниципальному образованию письменное уведомление с обоснованием причин отказа. 16. Основаниями для отказа в предоставлении субсидии являются: 1) непредставление (представление не в полном объеме) в установленные сроки документов, предусмотренных пунктом 11 настоящего Порядка;

- 2) несоответствие заявки установленной форме;

3) недостоверность информации, указанной в заявке и документах, предусмотренных пунктом 11 настоящего Порядка; 4) несоответствие основным критериям отбора, предусмотренным пунктом 9 настоящего Порядка. 17. Отказ в предоставлении субсидии может быть обжалован в соответствии с действующим законодательством. 18. Показателем результативности расходования муниципальными образованиями субсидий является количество посещений организаций культуры (профессиональных театров) по отношению к уровню 2010 года. 19. Распределение субсидий местным бюджетам из бюджета Забайкальского края между муниципальными образованиями устанавливается законом Забайкальского края о бюджете и (или) постановлением Правительства Забайкальского края. 20. Предоставление субсидий бюджетам муниципальных образований осуществляется на основании заключенных не позднее 15 июля текущего финансового года соглашений, предусматривающих положения, установленные пунктом 9 Правил предоставления и распределения субсидий из бюджета Забайкальского края местным бюджетам, утвержденных постановлением Правительства Забайкальского края от 14 февраля 2017 года № 29. 21. Министерство в течение 20 рабочих дней со дня заключения соглашения формирует в соответствии с утвержденным кассовым планом сводную заявку и направляет ее в Министерство финансов Забайкальского края. В заявке указываются необходимый объем средств в пределах субсидии, расходное обязательство, на осуществление которого она предоставляется, и срок возникновения денежного обязательства муниципального образования в целях исполнения расходного обязательства. 22. Министерство финансов Забайкальского края в установленном порядке осуществляет перечисление субсидии Министерству. 23. Министерство перечисляет средства субсидий муниципальным образованиям на счета, открытые в территориальных органах Федерального казначейства, в течение 10 рабочих дней со дня поступления средств в Министерство. 24. Муниципальное образование представляет в Министерство: