ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
sin artikel med projektiv identifikation, og han går også særligt ind i, hvad det er, terapeuten gør, der er afgørende for klientens forandring. Forandring opstår ved, at terapeuten assisterer klienten i at integrere undertrykte og splittede dele af personligheden (Caper, 1992, p. 284), og som Caper pointerer, går denne betragtning af processen helt tilbage til Freud (ibid.), hvilket støtter op om, at Freud i virkeligheden måske har været mere åben over for terapeutens involvering i forandringsprocessen, end hvad vi, ud fra det teori, vi har med, giver ham kredit for at være. Capers pointe i forhold til den projektive identifikation synes at være, at forandring hos klienten finder sted ved det modsatte af egentlig analyse, og nærmere ved godkendelse af klientens bevidste og ubevidste fantasier, hvor terapeutens kontakt til egne følelser, leder til en forløsning af en intrapsykisk konflikt (ibid., p. 285).

For videre at kunne forstå, hvad det er, som terapeuten gør i forbindelse med den projektive identifikationsproces, bliver det, som vi også beskriver i redegørelsen, containing relevant at betragte Bions (1962) teori om . Denne proces refererer til, at forandringen hos klienten opstår ved hjælp af terapeutens psykologiske bearbejdning af det materiale, som klienten ikke selv har været i stand til at rumme. Som containingsprocessen Hinshelwood (2007) påpeger, er den del af den psykoanalytiske terapi, der sætter klientens sind sammen igen (Hinshelwood, 2007, p. containing 1490), og på den måde peger han altså på terapeutens som det, der skaber integration i klientens jeg i og med, at det er terapeutens handling, der gør det muligt containe for klienten at sig selv og sine konflikter. Som vi også tidligere har containing beskrevet, bliver Bions beskrivelse af særlig specifik i forhold til at beskrive, hvad terapeuten gør, som kan skabe forandring hos klienten. Vi spørger i den forbindelse os selv, om Freud mon også er enig heri, selvom vi ikke er stødt på en beskrivelse fra ham, der ligner denne proces. Vi overvejer, om Freud ikke nødvendigvis må beskæftige sig med en nogenlunde tilsvarende proces, da det ellers kan være svært for os at udlede, hvordan han sætter klientens sjæleliv sammen. Dette skal ses i lyset af udviklingen af Freuds modoverføringsforståelse og ud fra hans beskrivelse af, at terapeuten må bruge sit eget ubevidste for at få adgang til klientens ubevidste, og vores overvejelser herover bunder i, at Freud selv er tvetydig i forhold til terapeutens andel i forandringsprocessen. Den objektrelationsteoretiske forståelse containingen peger ifølge Hinshelwood (2007) på som kernen i den psykoanalytiske

51
## ZAHTJEV ZA ISPLATU SUFINANCIRANJA OBNOVE FASADA U STAROJ JEZGRI NASELJA OMIŠALJ I NJIVICE U 2022. GODINI

1. KORISNIK SREDSTAVA:
Ime i prezime:
OIB:
Adresa:
Broj telefona/mobitela:
E-mail adresa:
Klasa i urudžbeni broj Ugovora sklopljenog s Općinom Omišalj :
2. GRAĐEVINA NA KOJOJ JE PROVEDENA MJERA :
Adresa građevine:
Katastarska čestica i katastarska općina građevine:
3. IZVOĐAČ RADOVA:
Naziv izvođača:
Sjedište izvođača :
Broj računa:
Datum računa:
I znos računa :
IBAN računa za isplatu sredstava:

Uz Z ahtjev prilažem:

- 1. Zapisnik o primopredaji i K onačn i obračun o izvedenim radovima potpisan od strane K orisnika i izvođača radova ,
- 2. r ačun (e) za nabavljeni materijal za uređenje fasada i/ili izvršene radove ,
- 3. dokaz(e) o uplati sredstava (izvadak sa transakcijskog računa ili potvrda o uplati) izvođaču radova za dio koji se Korisnik obvezao financirati iz svojih sredstava (u , slučaju da se sredstva isplaćuju direktno izvođaču)
- 4. dokaz(e) o uplati sredstava (izvadak sa transakcijskog računa ili potvrda o uplati) izvođaču radova za radove izvedene u punom obujmu (u slučaju da se sredstva , isplaćuju direktno Korisniku)
- 5. fotografije svih pročelja građevine na kojoj je provedena obnova fasada.

U

godine.

Potpis korisnika sredstava:
Despedida de palhaços (RS) Dia 16 às 16h – Praça Inácio Antônio da Silva – Belém Novo DESCENTRALIZAÇÃO- Entrada franca Cansados da condição de vida do artista brasileiro, dois palhaços, PiróCa e Karvalho, realizam sua última apresentação antes de partirem em busca de uma vida menos ordinária. Nessa apresentação, são surpreendidos por um garoto órfão, cheio de esperanças, que sonha ser artista de circo e embarcar nessa aventura com eles. Na bagagem, as frustrações e trapalhadas dessa trajetória, enquanto compartilham o sonho de encontrar um mundo onde a arte seja reconhecida. Uma comédia debochada que brinca com as mazelas de ser artista no Brasil e nos revela a fantástica busca por um pouco de esperança. Financiado pelo FUMPROARTE, Despedida de palhaços é o mais novo espetáculo do grupo Falos & Stercus, que este ano completa 21 anos de trajetória. Com essa peça o Falos volta às origens ao utilizar o teatro de rua como ferramenta de jogo direto com o público, surpreendendo-o em seus trajetos cotidianos e interagindo com a paisagem urbana. O cenário do espetáculo é também o meio de transporte dos palhaços: uma espécie de triciclo gigante carinhosamente apelidado de “Traquingonça”. Com mais de 4 metros de altura, o triciclo é obra do artista plástico e cenógrafo do grupo Luis Marasca, vencedor das edições 2008 e 2010 do Prêmio Açorianos, como Melhor Cenografia. Direção: Marcelo Restori / Dramaturgia: Fábio Cunha, Fábio Rangel e Marcelo Restori / Elenco: Fábio Cunha, Fábio Rangel e Fredericco Restori / Iniciativa, Projeto e Produção geral: Fábio Rangel / Cenografia: Luis Marasca / Assistente de cenografia: Lia Rodrigues / Figurinos: Daniel Lion / Trilha Sonora: Fabrício Licks / Fotografias: Antonio Ternura, Tuane Engels e Fernando Pires / Assistente de produção: Cristina Kessler / Realização: Falos & Stercus / Duração: 40 min/ Recomendação etária: Livre
sig til hinandens udsagn, som det fx kendes fra teamcoaching, være effektive i såvel den sociale som den faglige inklusion af alle elever i samtalen.

#### 7.6.1 Lukkede spørgsmål som mind control

Den systemiske familieterapeut Peter Lang har meget rammende, men ikke just i overensstemmelse med den lukkede, selvreferentielle og autopoietiske grundtanke, udtalt: ' If you want to control peoples mind. Ask them a question ' . Spørgsmål stiller lærerne, som tidligere vist, i høj grad, men ikke ligefrem som invitation til symmetrisk dialog. Hattie (2012) refererer et engelsk forskningsresultat, der viser, at lærerne i klasseundervisningen næsten udelukkende stillede lukkede spørgsmål (69 pr. time), og at 15 % af lærerne ikke stillede ét åbent spørgsmål. Dertil kommer, at læreren, ifølge Helmke (2013), i gennemsnit giver 1 sekunds betænkningstid inden de enten udpeger en elev til at svare, reformulerer spørgsmålet eller selv serverer besvarelsen. I dette scenarie har neutraliteten trange kår, idet nysgerrigheden mildest talt er begrænset. Det forbliver ligeledes tvivlsomt om læreren, i elevernes øjne, kan virke neutral, når tilsvarende undersøgelser viser, at dygtige elever generelt tildeles længere svartider end svage elever. De svage elever sidder tilmed og håber på, at de ikke bliver spurgt, hvilket signalerer, at der ikke i samtalen er den nødvendige neutralitet i betydningen social tryghed. I en ganske vist overdreven version - der selvfølgelig rummer en grov kategorifejl mellem terapeutens intimitet og skolens sociale kontekst - udtrykker Freud (Hede 2010:140) sig klinisk indsigtsfuldt om det essentielle i en tryghedsskabende relationskompetence.

De oplysninger, som analysen har brug for, fremkommer patienten kun med under forudsætning af en særlig følelsesmæssig binding til lægen; (…) disse oplysninger vedrører nemlig det mest intime i hans sjæleliv - alt det han som social selvstændig person må skjule for andre, og dernæst alt det, han som homogen personlighed ikke vil tilstå overfor sig selv.

Overdrivelse fremmer som bekendt forståelsen, og selv om den dialogiske klasseundervisning selvfølgelig ikke kan sidestilles med en psykoanalytisk behandling, fanger Freud alligevel essensen af den særlige problematik, der opstår for de elever, som deltager aktivt i samtalen. Enhver kommunikation iagttages altså potentielt af klassens sociale system, hvilket betyder, at involvering kan være social risikabel, idet elevernes identitetsforståelse kan lide overlast ved fejlslagne input.
- realizarea și finisarea a 3-4 aparate ortodontice în întregime; - reparații ale aparatelor ortodontice
Standard minim de performantă
Acumularea fermă de cunoștințe teoretice și practice privind tehnologia aparatelor ortodontice mobilizabile. Standard minim: confecționarea croșetelor din sârmă, turnarea și soclarea modelelor.

Data completării: 15.09.2020	Semnătura titularului de curs Ș.L. Dr. Anca NicoletaTemelcea	Semnătura titularului de seminar Ș.L. Dr. Anca Nicoleta Temelcea

Data avizării în Consiliul Departamentului: ………………………………	Semnătura directorului de departament
- 7.4.3. Det kan ikke gis midlertidig brukstillatelse eller ferdigattest før det foreligger godkjent VA-ferdigmelding fra gjeldende fagorgan for privat VAO- infrastruktur/private tilkoblinger til offentlig nett.
- 7.5. i tid (felt x, x x) 7.5. i tid (felt x, x x)

Typisk gjelder dette hvilke utbyggingsområder (felt) som skal bygges ut i hvilken rekkefølge

- 7.6. rekkefølgetema> (felt x, x, x) 7.6. rekkefølgetema> (felt x, x, x)
- • bruk av matrise for å angi hvilke rekkefølgebestemmelser som gjelder for hvilke • bruk av matrise for å angi hvilke rekkefølgebestemmelser som gjelder for hvilke felt for å gi god oversikt over rekkefølgebestemmelser i omfattende planer
- 8. Dokumenter som gis juridisk virkning gjennom henvisning i bestemmelsene

Dokumenter som gis juridisk virkning gjennom henvisning i planbestemmelsene, for eksempel illustrasjonsplan eller geoteknisk rapport, listes opp her med navn, dato og eventuelt rapportnummer.

########## Eksempler:

- - Uteromsplan
- - VAO-rammeplan og akseptbrev av xx.
- - OSG-rammeplan av xx.
- - Støyutredning (med avbøtende tiltak)
- Tomar conciencia dos procesos de aprendizaxe.

## 5. ORGANIZACIÓN E SECUENCIACIÓN DE CONTIDOS E ESTÁNDARES DE APRENDIZAXE AVALIABLES

O currículo da área de Lingua Galega e Literatura agrúpase en varios bloques. Os contidos, criterios de avaliación e estándares de aprendizaxe formúlanse para 2.º ESO.

Na súa redacción, respectarase a numeración dos criterios de avaliación e estándares de aprendizaxe tal e como aparece no DECRETO 86/2015, do 25 de xuño, polo que se establece o currículo da Educación Secundaria Obrigatoria e do Bacharelato na Comunidade Autónoma de Galicia.

- • •
- o de avaliación o de avaliación
- ▪ Estándares de aprendizaxe

########## Bloque 1. Comunicación oral. Escoitar e falar

- • Comprensión, interpretación e resumo de novas de actualidade e de informacións de • Comprensión, interpretación e resumo de novas de actualidade e de informacións de crónicas, reportaxes e documentais procedentes dos medios de comunicación audiovisual.
- o Comprender e interpretar a intención comunicativa, o tema, as ideas principais e os o Comprender e interpretar a intención comunicativa, o tema, as ideas principais e os datos relevantes de diferentes textos orais dos medios de comunicación (crónicas, reportaxes e documentais) e elaborar esquemas e resumos.
- ▪ LGB1.1.1. Comprende o sentido global e identifica a intención comunicativa de textos orais de carácter informativo propios dos medios de comunicación audiovisual (reportaxes, crónicas e documentais).
- ▪ LGB1.1.2. Traslada a información relevante de discursos orais dos medios de comunicación audiovisual a esquemas ou resumos.
- • Comprensión, interpretación e valoración de textos orais utilizados no ámbito social e • Comprensión, interpretación e valoración de textos orais utilizados no ámbito social e educativo.
- o Extraer a intención comunicativa, o tema, as ideas principais e os datos relevantes de o Extraer a intención comunicativa, o tema, as ideas principais e os datos relevantes de diferentes textos orais dos ámbitos social e educativo.
- ▪ LGB1.2.1. Recoñece, xunto ao propósito e a idea xeral, os feitos e datos relevantes en textos orais do ámbito social e educativo.
- ▪ LGB1.2.2. Comprende e segue as instrucións para realizar tarefas de aprendizaxe con progresiva autonomía.
- • Desenvolvemento de habilidades de escoita cunha actitude de interese, cooperación e • Desenvolvemento de habilidades de escoita cunha actitude de interese, cooperación e respecto ante as intervencións orais, sobre todo en exposicións do profesorado ou do alumnado.
- o Coñecer e usar as normas de cortesía nas intervencións orais propias e alleas da o Coñecer e usar as normas de cortesía nas intervencións orais propias e alleas da actividade educativa, tanto espontáneas como planificadas.
- ▪ LGB1.3.1. Coñece, aprecia e usa as normas que rexen a cortesía na comunicación oral (intervén na quenda que lle corresponde, respecta as opinións e recoñece e rexeita a linguaxe discriminatoria).
- ▪ LGB1.3.2. Recoñece a importancia dos aspectos prosódicos (entoación, pausas, ton, timbre e volume) e o significado dos trazos máis característicos da linguaxe non verbal.
# St Patrick’s Day

YELLOW SLIDE CIRCUIT Climb the mountain Slide Down Jump through hoops Stick-TaDa Spiderwalk Bearwalks Forward Roll Passe Hold Hop over Shamrocks Front Support or Chin Hold*** Spiderwalk

TINY PARENT/TOT CIRCUIT Cartwheel*** BSR/Jump onto beam Jump over shamrocks Stick TADA Under the tunnel TaDa Forward Roll Passe Hold Climb up Ring Toss Jump Stick TaDa

RED SLIDE CIRCUIT Climb the stairs Slide Down Releve across beam Backwards Across beam Cartwheel*** Walk Feet up 2 Forward Rolls Spiderwalk Rings-feet to sky

AGAINST THE WALL Through rainbow tunnel Donkey Kicks Climb up Crawl across ladder Jump into pot of gold Stick Dismount Walk feet up wall Lever Touches 3 jumps Freeze Bar Shimmies*** Walk/hop over shamrocks

OTHER PARENT/TOT CIRCUIT Crawl through the Rainbow Up the Ladder F/B Roll*** Peek & Do BSR/Jump up Rollie-on belly, walk hands out and in Stand in Hoop and Lever Touch- put hoop on cone

TUMBLE TRAK CIRCUIT Backwards Roll*** Jumps Jump over lines Walk across mountinas

SMALL BEAMS Releve Passe Bunny Hops Backwards Hops Grasshoppers Stick Dismounts

BEAMS N/A

BARS N/A
A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is.

Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna (mint például jelen esetben egy webshopon), a tájékoztatás megtörténhet az alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma. Jelen adatkezelési tájékoztató az alábbi weboldal adatkezelését szabályozza: www.szonyegshop.com és a fenti tartalmi előíráson alapul. A tájékoztató elérhető az alábbi oldalról: http://www.szonyegshop.com/adatkezelesi-tajekoztato/ A tájékoztató módosításai a fenti címen történő közzététellel lépnek hatályba.

## Értelmező fogalmak (3.§)

- 1. érintett/Felhasználó: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy - közvetlenül vagy közvetve - azonosítható természetes személy;
- 2. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret -, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés;
- 3. adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja;
224). Det er et øjeblik, der trækker terapeut og klient helt og fuldt ind i nuet, og derfor betegnes dette øjeblik som nu-øjeblik (ibid.). Det, der sker i nu-øjeblikket er en udfordring eller en trussel i forhold til den tidligere opnåede stabilitet i relationen, og der bliver derved en forstyrrelse i systemet, som udgør en potentiel overgang til en ny tilstand af organisering i klientens systemer (ibid.). Det er en uforudsigelig proces, der indebærer en nødvendig angst hos både terapeut og klient, hvor de ikke bør vide, hvad de skal gøre (ibid., p. 225). Hvis terapeuten ved, hvad han skal gøre og vender tilbage til teknik, er det højst sandsynligt fordi nu-øjeblikket er overset, eller fordi terapeuten gemmer sig bag teknik. Der vil i et sådant tilfælde derfor ikke være tale om forandring, og forandringen er dermed helt afhængig af både terapeut og klients dybeste følelser og affekter i et samarbejde, idet terapeutens egen angst er essentiel. Selve nu-øjeblikkene har også deres egen udvikling, der kan ses som tre faser, hvor der vil være en følelse af noget umiddelbart forestående, en erkendelse af at være trådt ind i noget ukendt og til sidst en beslutningsfase, hvor nu-øjeblikket møde-øjeblik gribes eller ej - hvis det gribes, vil det være et (ibid., p. 243).

Slutresultatet af ovenstående er en forandring af både terapeut og klients tavse relationelle viden, hvorfra en ny tavs relationel viden opstår mellem dem (ibid., p. åbent rum 226). Efter møde-øjeblikket opstår det, som Stern kalder , hvor parterne kan være alene i hinandens nærvær, og de finder her en ny ligevægt (ibid.). I det åbne rum er der en vis frigjorthed, som kommer af tilliden til, at den anden er til stede og tilgængelig, formentlig bekræftet af den andens udtalte tilstedeværelse i mødeøjeblikket (Fonagy, 2006, p. 214). Når det åbne rum er afsluttet, genoptages bevægelsesprocessen, men nu i en ny intersubjektiv kontekst (Stern, 2006, p. 226). Deres tavse relationelle viden er udvidet, og deres indbyrdes relation er forandret (ibid.). Hvis nu-øjeblikket ikke imødekommes, er der tale om, at det enten overses eller slår fejl, og i terapi kan det betyde, at klienten opfatter det som om, at terapeuten ikke vil tale om det, som klienten forsøger at tage op, eller at den terapeutiske relation opfattes som tvivlsom, hvilket kan være smertefuldt for klienten og betyde, at klienten ikke tager det op igen og hele terapien fejler, hvis ikke der kommer en ny mulighed (ibid., p. 227).

Der er flere forskellige måder at forstå øjeblikke-modellen på, og ifølge Stern (2006) er der små forskelle i forståelserne mellem de forskellige teoretikere, der beskæftiger

40
TROPICÁLIA LIXO LÓGICO (SP) Tom Zé e banda Data e local a serem oportunamente divulgados O show de encerramento do 19° Porto Alegre em Cena marcará o reencontro de um dos maiores artistas brasileiros e o público do festival, com a apresentação do último espetáculo do cantor e compositor baiano Tom Zé, centrado nas canções do novo álbum Tropicália lixo lógico. O show contará com a banda de instrumentistas/vocalistas que Tom Zé qualifica de "excelentes": Daniel Maia - produtor do disco, guitarrista e vocalista; Cristina Carneiro - tecladista, vocalista; Jarbas Mariz -- percussionista, violonista, bandolinista, vocalista, Felipe Alves - baixista, vocalista; Ronaldo Bastos - baterista; Lia Aroeira - cantora. O compositor mostrará canções inéditas que falam da criação de um dos gêneros musicais mais influentes da música brasileira. Tom Zé fala do Tropicalismo com leveza e paixão. Ouvindo-o, você entenderá como essas intensidades aparentemente opostas se harmonizam. Mescla essas canções com outras que lhe integram o repertório: "Teatro", "Menina Jesus”, “2001". Algumas músicas remetem ao cotidiano brasileiro, à nossa urbanidade e os arranjos incorporam, formalmente, modernidade e alguns timbres camerísticos. Tom Zé põe sua gestualidade e o que ele chama de "laivos de teatro pobre", centrado na criatura humana (lembrando Grotowski), a serviço da explosão musical que sacudiu os sentidos brasileiros. A exigência que faz ao seu espetáculo é de que a inteligência não se separe da diversão que entrega ao público. "Isso é ser brasileiro", afirma Tom Zé. Recomendação etária 14 anos.

A peça do casamento (RJ) Dias 12 e 13 às 22h – Teatro de Câmara Jack e Gillian são casados há 30 anos. Em certa tarde, Jack chega mais cedo do trabalho e surpreende Gillian com a notícia de que vai deixá-la. Inicia-se ali um duelo ferino que se mantém até o inesperado final. Escrita em 1987, pelo mais célebre dramaturgo norte-americano vivo, Edward Albee, A peça do casamento é montada pela primeira vez no Brasil com direção de Pedro Bricio. Guida Vianna e Dudu Sandroni interpretam Gillian e Jack. O que se apresenta em cena é um duelo conjugal, em que velhas feridas são reabertas, infidelidades são ressuscitadas, chegando à luta física entre o casal, embora a disputa seja, sobretudo, intelectual, com muito humor e ironia. Albee sugere que o casamento é uma zona de guerra em que não há vencedores, mas combatentes mutuamente esgotados. Um magnífico texto para atores dispostos a se entregarem ao jogo teatral, como Guida Vianna e Dudu Sandroni. Ficha técnica: Direção: Pedro / Texto: Edward Albee / Tradução: Marcos Ribas de Faria / Elenco: Guida Vianna e Dudu Sandroni / Direção de produção: Maria Siman / Trilha sonora: Lucas Marcier e Fabiano Krieger / Figurinos: Rita Murtinho / Iluminação: Tomás Ribas / Cenário: Aurora dos Campos / Produção executiva: Gabriela Mendonça, Luciano Marcelo e Bruna Ayres / Realização: Primeira Página Produções Culturais / Duração: 70min / Recomendação etária: 12 anos