sustava, koja su potom dostupna za obradu. Utvrđen invaliditet je sukladan Uredbi o metodologijama vještačenja. Na takav način je osiguran transparentan i ispravan način dodjeljivanja bodova osobama s invaliditetom. Ministarstvo znanosti i obrazovanja se kod preuzimanja podataka isključivo vodi podacima preuzetima od visokih učilišta te za dodatne promjene takvih podataka nije nadležan. Potrebno je istaknuti i stipendije financirane isključivo iz državnog proračuna, odnosno državne stipendije za posebne skupine studenata kod kojih studenti s invaliditetom čine posebnu kategoriju. Prema Pravilniku za dodjelu državnih stipendija za posebne skupine studenata, u kategoriju 2. pripadaju osobe koje imaju utvrđen status osobe s invaliditetom nalazom i mišljenjem Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom ili rješenjem o ostvarenom pravu na temelju invaliditeta u sustavu socijalne skrbi (doplatak za pomoć i njegu ili osobna invalidnina). Podatak o invaliditetu dokazuju studenti tijekom provedbe Natječaja te dostavljaju potvrde kojima dokazuju svoj invaliditet. Kako se kod opisanih stipendija radi o cjelokupnoj kategoriji osoba s invaliditetom, kriterij dodjele se ne odnosi isključivo na utvrđen invaliditet u iznosu 60%, nego obuhvaća postotke od 30% i više. Kvota u kategoriji osoba s invaliditetom je 70 stipendija. Kod ostvarivanja prava na novčanu potporu za podmirenje dijela troškova prijevoza za redovite studente s invaliditetom, pravo na novčanu potporu ostvaruju redoviti studenti s invaliditetom od najmanje 60% tjelesnog i osjetilnog oštećenja sukladno Uredbi o metodologijama vještačenja. Osim u slučaju Državnih stipendija za posebne skupine studenata, Ministarstvo znanosti i obrazovanja podatke o invaliditetu preuzima iz Informacijskog sustava visokih učilišta Republike Hrvatske koji se vode zakonskim usvojenim terminom studenata s invaliditetom. Vlada Republike Hrvatske ističe kako se prije svake objave novog pravilnika Ministarstvo znanosti i obrazovanja putem E-savjetovanja konzultira s javnošću u vezi mijenjanja pojedinih stavki pravilnika, te potom Povjerenstvo za izradu nacrta Pravilnika o dobivenim komentarima raspravlja i po odlukama ih usvaja. Povjerenstvo za izradu pravilnika može povećati opseg dodjeljivanja dodatnih bodova. Komentar na prijeko potrebnu nediskriminaciju osoba sa specifičnim teškoćama se može usvojiti na način da dodatni bodovi na temelju navedenog kriterija budu sastavni dio Pravilnika i Natječaja u kojima se mogu primijeniti. Nadležno ministarstvo će u procesu izmjene Pravilnika navedeno imati u vidu, kako bi se pokušalo studente čije teškoće nisu obuhvaćene terminom osoba s invaliditetom, obuhvatiti Pravilnikom i omogućiti im ostvarivanje stipendije tokom studija i time dodatno podići stopu završavanja studija kod studentica i studenata iz podzastupljenih i ranjivih skupina.

U dijelu Izvješća pod poglavljem 19. „Osposobljavanje i rehabilitacija“ u pogledu navoda o nedostatnoj suradnji i neusklađenosti propisa koji uređuju pravo na profesionalnu rehabilitaciju, posebno zdravstvenog i mirovinskog, što onemogućuje provedbu novog modela profesionalne rehabilitacije te se s postupcima profesionalne rehabilitacije započinje prekasno, odnosno tek kad nastupi znatno propadanje radnih sposobnosti, Vlada Republike Hrvatske ističe kako je izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju (Narodne novine, br. 157/13, 33/15, 120/16, 18/18 – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 62/18, 115/18 i 102/19) od 1. siječnja 2019. godine unaprijeđen institut profesionalne rehabilitacije u mirovinskom sustavu te je tako podignuta dobna granica za stjecanje prava na profesionalnu rehabilitaciju s 53 na 55 godina života i povećana naknada u cilju zadržavanja invalida rada na tržištu rada. Tijekom 2019. godine Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje u Rijeci i Osijeku organizirao je sastanke na kojima su sudjelovali predstavnici Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom i centara za profesionalnu rehabilitaciju u cilju dodatnog unaprjeđenja profesionalne rehabilitacije u mirovinskom sustavu. Također, u Izvješću se navodi kako sustav zdravstva svoju ulogu u profesionalnoj rehabilitaciji ne prepoznaje te da stoga nedostaje podrška zdravstva u smislu ranog