je na raspravi vezano uz izradu navedenog propisa utvrđeno da su svi predstavnici osoba s invaliditetom suglasni da osoba kojoj je osigurana usluga osobne asistencije ne može istovremeno koristiti uslugu organiziranog stanovanja i time biti stavljena u povoljniji položaj.

U dijelu Izvješća pod poglavljem 8. „Pristup pravosuđu“, Vlada Republike Hrvatske u pogledu navoda „…i Zakona o kaznenom postupku mogle ostvariti pravo na pravičnu obranu.“, ističe da je prilikom navođenja određenog propisa potrebno navesti i broj službenog glasila u kojem je isti objavljen, kao i sve njegove dosadašnje izmjene i dopune, do kraja razdoblja na koje se odnosi Izvješće. Nadalje, u pogledu navoda koji se nalaze u istom dijelu, vezano uz pritužbe na nedovoljnu angažiranost i motiviranost odvjetnika koji zastupaju osobe s različitim vrstama invaliditeta na temelju rješenja o odobravanju sekundarne pravne pomoći u skladu sa Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći (Narodne novine, br. 143/13. i 98/19.), Vlada Republike Hrvatske ističe da je s ciljem motiviranja odvjetnika da se prijave na popise Hrvatske odvjetničke komore za pružanje sekundarne pravne pomoći sastavljenim za područje jedinica područne (regionalne) samouprave, Uredbom o vrijednosti iznosa za utvrđivanje naknade za pružanje sekundarne pravne pomoći za 2019. godinu (Narodne novine, broj 45/19.) vrijednost boda za utvrđivanje naknade za rad odvjetnika povećana s 5,00 na 7,00 kuna. Napominje se da visina iznosa naknade za pruženu sekundarnu pravnu pomoć ovisi o sredstvima koja su u tu svrhu osigurana u državnom proračunu te ju nije moguće izjednačiti s redovnom odvjetničkom tarifom propisanom Tarifom o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika (Narodne novine, br. 142/12., 103/14., 118/14. i 107/15.).

U dijelu Izvješća pod poglavljem 11. „Jednakost pred zakonom“, točkom 11.1. „Preispitivanje poslovne sposobnosti“, u svrhu izbjegavanja nejasnoća kao i usuglašavanja s relevantnim propisima, Vlada Republike Hrvatske skreće pažnju na potrebu ujednačavanja određene terminologije u Izvješću, npr. u dijelu teksta se govori o oduzimanju poslovne sposobnosti, a u dijelu teksta o lišenju poslovne sposobnosti dok zakon istu definira kao lišenje poslovne sposobnosti. Nadalje, u dijelu u kojem se navode pokrenuti postupci preispitivanja odluka o lišenju poslovne sposobnosti „prema podacima MDOMSP-a do dana 30. svibnja 2019. godine pokrenuto je ukupno 5.005 postupaka preispitivanja odluka o lišenju poslovne sposobnosti, za 165 osoba poslovna sposobnost je u potpunosti vraćena, za 1.045 štićenika poslovna sposobnosti je djelomično vraćena, a 11.440 postupaka je još preostalo za provesti.“, Vlada Republike Hrvatske smatra potrebnim u ovom dijelu Izvješće dopuniti konkretnim podacima koji nedostaju, prema podacima Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku koje je istaknulo da su, uvažavajući zakonsku obvezu i postizanje boljeg standarda zaštite prava osoba lišenih poslovne sposobnosti, centri za socijalnu skrb nastavili provoditi postupke preispitivanja odluka o lišenju poslovne sposobnosti radi vraćanja poslovne sposobnosti. Prema podacima prikupljenim od gotovo svih centara za socijalnu skrb i njihovih podružnica tijekom 2019. godine pokrenuto je 6.350 postupaka. S obzirom na iskazane podatke istih u pogledu postupaka koji se planiraju pokrenuti 2020. godine utvrđeno je da centri za socijalnu skrb u velikoj mjeri postupaju sukladno Planu pokretanja postupaka radi vraćanja poslovne sposobnosti. U Izvješću, pravobraniteljica navodi da im se nastavljaju obraćati osobe s invaliditetom ili članovi njihovih obitelji koji su bili zabrinuti zbog pokrenutih postupaka preispitivanja poslovne sposobnosti, a sve iz razloga jer im od strane stručnih radnika centra za socijalnu skrb nije bilo u potpunosti objašnjeno što sam taj postupak znači. Vlada Republike Hrvatske sukladno navedenom napominje da iz istoga nije razvidno o kojem se broju osoba radi kako bi se mogao dobiti relevantni uvid u cjelokupnu sliku, te da se Ministarstvo za demografiju,