prakse bilo bi dobro razmisliti i o takvim povratnim informacijama pravobraniteljice koje je zamijetila u postupanju centara za socijalnu skrb.

U dijelu Izvješća pod poglavljem 24. „Jedinstveno tijelo vještačenja“ u pogledu navoda: “Međutim, zabrinjavajuće je da u slučajevima rješavanja u postupcima po žalbama u sustavu socijalne skrbi kada, nakon što Zavod dostavi nalaz i mišljenje drugostupanjskog tijela vještačenja, MDOMSP kao drugostupanjskom tijelu za rješavanja žalbi, postupanje traje još dodatnih nekoliko mjeseci. Na upit o razlozima i o prosječnom vremenu rješavanja po žalbama nismo dobili odgovor.“, Vlada Republike Hrvatske ističe da nije točna konstatacija da Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku nije dalo odgovor, jer je Uredu pravobranitelja dano vrlo iscrpno i detaljno izvješće kako o razlozima tako i o prosječnim rokovima u kojima se provode pojedini postupci po upravnim područjima, a što je razvidno i iz dijelova Izvješća pod brojem 23.1. “Socijalna skrb“ u dijelu koji se odnose na rad Samostalne službe za drugostupanjski postupak pri Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Osim toga treba istaći da se rad na poslovima drugog stupnja promijenio i zbog ustroja i načina rada upravnih sudova. Uz poslove drugog stupnja u službi se obavljaju i poslovi koji se odnose na vođenje upravnih sporova stranaka o čijim pravima se rješavalo u drugom stupnju (4 upravna suda i Visoki upravni sud Republike Hrvatske), davanje odgovora na tužbe, postupanja po presudama i rješenjima nadležnih upravnih sudova, izvršenja presuda, podnošenje žalbi protiv presuda i drugi brojni poslovi zastupanja ministarstva kao tijela državne uprave u upravnim sporovima pred nadležnim upravnim sudovima.

U dijelu Izvješća pod poglavljem 25. „Mirovinsko osiguranje“, u vezi navoda da postoji trend konstantnog smanjivanja mirovina te su već kroz duže vremensko razdoblje ispod razine koja garantira najnižu socijalnu sigurnost, Vlada Republike Hrvatske ističe da statistički podatci za 2019. godinu ukazuju na blagi porast udjela ukupne prosječne mirovine isplaćene po Zakonu o mirovinskom osiguranju u prosječnoj mjesečnoj isplaćenoj neto plaći Republike Hrvatske u odnosu na 2018. godinu. Također, ne može se složiti s tvrdnjom da mirovine sve više zaostaju za stvarnim rastom prosjeka plaća, a i rastom troškova života. Naime, mirovinskom reformom od 1. srpnja 2019. godine uveden je povoljniji model usklađivanja mirovina, prema kojem se mirovine usklađuju od 1. siječnja i 1. srpnja svake kalendarske godine na način da se stopa usklađivanja aktualne vrijednosti mirovine utvrdi kao zbroj stope promjene indeksa potrošačkih cijena i indeksa rasta plaća u prethodnom polugodištu u odnosu na polugodište koje mu prethodi u omjeru 70:30 ili 30:70 (umjesto u omjeru 50:50), prema propisanom promjenjivom modelu, ovisno o tome je li bio veći postotak rasta bruto plaća ili potrošačkih cijena u prethodnom polugodištu u odnosu na polugodište koje mu prethodi. U odnosu na navode koji se odnose na dugotrajnost postupaka ostvarivanja mirovina s inozemnim elementima, navodimo kako Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje poduzima niz mjera i aktivnosti usmjerenih na unaprjeđenje suradnje s nadležnim ustanovama drugih država te time i na skraćivanje postupka. Također, naglašavamo da je od 1. srpnja 2019. godine Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje uključen u ESSI sustav – projekt Europske unije kojim se omogućuje elektronička razmjena podataka između država članica, država EGP-a (Norveška Lihtenštajn i Island) i Švicarske Konfederacije. Do kraja ove godine očekuje se puna implementacija ESSI sustava što će značajno doprinijeti ubrzanju postupka ostvarivanja prava na mirovinu. U vezi navoda da su korisnici invalidske mirovine zbog potpunog ili djelomičnog gubitka radne sposobnosti određene sukladno odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju u neravnopravnom položaju u odnosu na korisnike starosne, prijevremene starosne ili starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika u pogledu omogućavanja rada uz istovremenu isplatu mirovine ističemo kako je osnovni razlog za nemogućnost istovremene isplate mirovine