heller ikke legges opp til at Brønnøysundregistrene skal ha tilgang til denne informasjonen ved normal drift av «Bosiden», kan det ikke utelukkes at føreren av Konkursregisteret vil ha tilgang til informasjonen i forbindelse med service, revisjon, tilsyn og andre hendelser som avviker fra normal drift. Det vil derfor være en klar fordel at føreren av Konkursregisteret har en utvilsom kompetanse til å innhente og formidle til bostyrer informasjonen. Ved at denne mulighet foreligger, kan det bli betraktet som en utkontraktering av en oppgave fra bankene etter finansforetaksloven § 13-4. En slik utkontraktering krever både en prosedyre og omfattende avtaler om utkontraktering og behandling av data for å oppfylle kravene i finansforetaksloven og personopplysningsloven. Det er blitt lagt til grunn av Finanstilsynet og advokatene i bankene som har arbeidet med saken at en tilstrekkelig klar lov- eller forskriftshjemmel kan løse problemet. Som det fremgår over er det ingen uenighet i beslagsretten og opplysningsplikten overfor bostyrer. Bostyrer må også kunne engasjere en fullmektig eller oppdragstaker til å utføre bestemte deler av arbeidet med boet som for eksempel å innhente bestemte typer opplysninger. Det kan da være nærliggende at konkursloven § 79 gir uttrykk for at fører av Konkursregisteret kan ha en slik rolle. Dette bør etter vår vurdering fremgå av konkursloven § 79 femte ledd annet punktum og kan for eksempel formuleres slik: «I forskriften kan det bestemmes at fører av Konkursregisteret kan innhente og formidle opplysninger til bostyrer om hvilke finansforetak som har innskudd, andre mellomværende eller transaksjoner med konkursskyldner og hvilke opplysninger som kan innhentes og formidles fra finansforetaket til bostyrer.» Det vil da være naturlig at måten for innhenting av opplysningene og hvilke opplysninger som kan innhentes spesifiseres i forskriften. På dette punkt vil det være bistand å hente fra både Brønnøysundregistrene, BITS AS og Finans Norge som alle tre kjenner godt til prosjektet DSOP-konkursbehandling.»

Brønnøysundregistrene at behandlingsgrunnlaget for Konkursregisterets transport av Brønnøysundregistrene at behandlingsgrunnlaget for Konkursregisterets transport av personopplysninger fra mottakersiden og inn til bosiden ikke er omtalt i høringsnotatet. Brønnøysundregistrene mener at det vil være det samme rettslige behovet for å regulere Konkursregisterets transport av opplysninger fra mottakere inn til tjenesten bosiden i lov eller forskrift som for melding om konkursåpningen fra Konkursregisteret til andre registre og aktører som foreslått i høringsnotatet. uttaler følgende om hjemmel for utlevering av opplysninger fra VPS: Verdipapirsentralen (VPS)

«I dag mottar VPS henvendelser fra bostyrere mv. på e-post og pr post om skyldner har konto i verdipapirregisteret. Formålet med disse forespørslene er både å få registrert konkursen dersom skyldner har midler i registeret og å få en oversikt over slike midler. Siden registrering i verdipapirregisteret og forespørsler om innsyn håndteres av kontoførere, jf. verdipapirregisterloven § 6-5, henvises slike forespørsler til skyldners kontofører der hvor skyldner har en konto i verdipapirregisteret. Registreringen av konkursen på den aktuelle konto og innsyn i opplysninger på kontoen håndteres av kontofører. Det fremgår av forslag til konkursloven § 79 fjerde ledd at departementet i forskrift kan gi nærmere regler om hvilke opplysninger mottakerne av meldinger, herunder VPS eller i praksis kontoførerne, plikter å oppgi. Slik utlevering av opplysninger til bostyrer mv. skjer i dag med hjemmel i verdipapirregisterloven § 8-2 nr. 3. Bestemmelsen er videreført i verdipapirsentralloven § 8-3 nr. 3 som ennå ikke er trådt i kraft. VPS antar at det er hensiktsmessig at en eventuell utvidelse av innsynsretten til å omfatte Konkursregisteret