### 24.4Økonomiske og administrative konsekvenser av øvrige forslag

#### 24.4.1 Forslag uten vesentlige økonomiske og administrative konsekvenser

Det kan ikke utledes handleplikter av lovens formålsbestemmelse (§ 1), men den vil trolig kommunisere bredere ut hva som er hensikten med virksomheten i arkivinstitusjonene og bakgrunnen for lovens handleplikter. Utvalget foreslår at arkivloven går bort fra begrepet journalføring fordi det har utspilt sin rolle. Spørsmålet om hvordan offentleglova skal sikre allmennheten rett til innsyn, hører inn under Justis- og beredskapsdepartementet. Utvalget tilrår at det arbeides med en ytterligere forenklet og mer presis Noark-standard. Reguleringen av organisatoriske forhold i lovutkastet binder i begrenset grad opp plasseringen av oppgaver og myndighet. Målet er å gi spillerom for endringer og tilpasninger i organiseringen av arkivsektoren. Lovutkastet § 31 krever at langtidsbevarte arkiver registreres i en felles, allment tilgjengelig og nettbasert katalog forvaltet av Nasjonalarkivet. Det må bli et etterfølgende arbeid å utrede hvordan denne katalogen kan etableres, men det er nærliggende at statlige bevilgninger som i dag går til Stiftelsen Asta (om lag 1,2 millioner kroner i 2019), kan inngå i dette arbeidet. Lovutkastet § 33 gir klarhet om hvilke regler som gjelder for behandling av krav om innsyn i arkivene hos Nasjonalarkivet, hvilket vil redusere ressursbruken noe i de mange innsynskravene som kommer hvert år. Fylkeskommunen får i lovutkastet § 34 ansvar for å koordinere arbeidet med private arkiver av regional betydning. Det må kunne forventes at fylkeskommunene bruker frie midler til arbeidet med private arkiver, for eksempel i samspill med andre kultur- og kulturminneoppgaver etter kulturloven. Utvalget foreslår å samle midlene som går til arkivsektoren over statsbudsjettet i én pott som forvaltes av Nasjonalarkivet. Nasjonalarkivet vil som tilskuddsforvalter kunne koordinere innsatsen i sektoren.

#### 24.4.2 Virkeområdet

Kostnadene ved å følge gjeldende arkivlov er vanskelig å skille fra kostnader som uansett vil påløpe som følge av alminnelige krav til forsvarlig drift og god dokumentasjonsforvaltning. En god del av virksomhetene som etter lovutkastet vil bli omfattet av arkivloven, har allerede plikter etter offentleglova, forvaltningsloven og annet offentligrettslig regelverk. Det er dermed vanskelig beregne om en bestemt avgrensning av lovutkastets virkeområde vil være samfunnsøkonomisk lønnsom. Virksomheter som for første gang omfattes av arkivloven, vil måtte sette seg inn i reglene. Å etterleve arkivlova vil også kunne kreve en viss ressursinnsats. Gjeldende Noark-krav kan løses på enkle måter for mindre virksomheter. Overføring til langtidsbevaring vil kunne kreve noe ressursinnsats. De økonomiske og administrative konsekvensene vil kunne være følbare i enkeltvirksomheter i en overgangsperiode. Veiledning fra Nasjonalarkivet og bransjeorganisasjoner, som KS Bedrift, kan forenkle gjennomføringen av en lovendring om utvidet virkeområde. Både nye veiledningsoppgaver og mottak av dokumentasjon fra nye statlige virksomheter vil medføre kostnader for Nasjonalarkivet. Det tilsvarende vil gjelde kommunale og fylkeskommunale arkivinstitusjoner.