########## For liten bruk av kvalifiserte tolkar

God kommunikasjon via tolk er ofte viktig for at nye innbyggarar skal få informasjon om pliktene og rettane sine, og for å sikre eit likeverdig offentleg tenestetilbod. For å sikre effektivitet i saksbehandling skal offentleg sektor bruke kvalifiserte tolkar. I 2018 blei 58 pst. av tolkeoppdraga utførte av tolkar utan dokumenterte kvalifikasjonar, i 2019 auka talet til 62 pst. av tolkeoppdraga. Den høge bruken av ufaglærte tolkar er ei utfordring både for rettstryggleiken, for tilliten til det offentlege og for profesjonaliseringa av tolkesektoren. I 2019 sende departementet eit forslag til lov om offentlege organs ansvar for bruk av tolk mv. (tolkelova) ut på offentleg høyring. Departementet foreslo mellom anna å lovfeste eit krav om at offentlege organ skal bruke kvalifiserte tolkar, krav om teieplikt og habilitet og heimel for å innhente politiattest for tolkar som tek oppdrag for mellom anna domstolane og kriminalomsorga.

########## Utfordringar i levekår i utsette byområde

Ein del område i større byar har særskilde utfordringar med dårlege levekår. Desse områda har òg ein høg prosentdel innbyggarar med innvandrarbakgrunn. Levekårsproblem i område med mange innvandrarar skaper dårlege føresetnader for deltaking. Mange levekårsproblem heng saman med manglande sysselsetjing. Det er naudsynt å rette særleg innsats mot den einskilde og buområde som er sterkt belasta med slike utfordringar. For nærare omtale sjå programkategori 07.20 og Prop. 1 S (2020 - 2021) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

########## Statsborgarskap kan i større grad nyttast som integreringsfremjande verktøy

Det norske samfunnet har dei siste 50 åra blitt forandra frå å vere eit av Europas mest homogene samfunn til å bli eit samfunn med innvandrargrupper frå alle verdsdelane. Talet på utanlandske statsborgarar som er innvilga norsk statsborgarskap, har stige kraftig i løpet av 40 år. Det er særleg flyktningar frå Asia og Afrika som skiftar statsborgarskap, medan europeiske arbeidsinnvandrarar held på statsborgarskapet frå heimlandet, jf. SSB analyse frå 2019, Ønsket om å bli norsk statsborger . sterkest hos flyktningene Norsk statsborgarskap er viktig som ramme for fellesskap. Ei undersøking som er gjennomført i forskingsprosjektet GOVCIT (2019) viser at fleirtalet av både innvandrarane sjølve, etterkommarar av innvandrarar og majoritetsbefolkninga i dei skandinaviske landa, synest det er riktig å stille krav til nye samfunnsmedlemmer som ønsker å bli statsborgarar. Vilkår for norsk statsborgarskap bør nyttast betre som eit integreringsfremjande verktøy, og vilkåra for statsborgarskap må sjåast i samanheng med resten av reformarbeidet på integreringsfeltet. Det har mellom anna vore for få insentiv til å motivere alle innvandrarar som ønsker å bli norske statsborgarar, til å lære seg norsk på eit nivå som gjer at dei kan delta fullt ut i norsk arbeids- og samfunnsliv. Etter avviklinga av prinsippet om eitt statsborgarskap i statsborgarlova 1. januar 2020 har fleire søkt om norsk statsborgarskap enn venta. I prognosen for 2020 og 2021 er det samla forventa 60 000 fleire søknader om norsk statsborgarskap i perioden 2020 - 22 som følge av lovendringa. I tillegg ventar departementet at fleire vil søke om norsk statsborgarskap i forkant av behandlinga av forslaget om styrkt krav om ferdigheiter i norsk munnleg. Dette var tilfellet då kravet om norsk munnleg blei innført i 2017. Våren 2019 blei det sett i verk eit tidsavgrensa identitetsavklaringsprogram for irakiske statsborgarar. Identitetsavklaringsprogrammet bidreg både til at norske myndigheiter får ei betre oversikt over den riktige identiteten til irakiske borgarar som er busett i Noreg og at dei som deltek får moglegheit til å bli norske statsborgarar. Hausten 2020 var det avklart at 570 personar fyller vilkåra for deltaking i programmet, medan 71 saker framleis er til vurdering. Av dei som deltok i