Digitalt skapt dokumentasjon skaper tolkningsspørsmål om rekkevidden av pliktavleveringslova og av arkivforskriften § 14. Skal for eksempel nettsider, sosiale medier og blogger fra offentlige organer defineres som arkivmateriale eller som bibliotekmateriale? Dokumentasjon som teoretisk både kan omfattes av arkivlova og pliktavleveringslova, kalles «grått». Eksempler er stortingsmeldinger som ikke er publisert i vanlig forstand (gitt ut), men som både er allment tilgjengelige, og som er blitt til som ledd i et offentlig organs virksomhet.

#### 5.9.2 Kulturminneloven

Kulturminneloven har regler om vern og fredning av kulturminner og verner dermed kulturarven slik som arkivlova. Loven hører inn under Klima- og miljødepartementet. Kulturminneloven nevner arkiver som mulige kulturminner i § 12 og i forskrift om handel med kulturgjenstander, se blant annet § 2.

#### 5.9.3 Offentleglova

Offentleglova hører inn under Justis- og beredskapsdepartementet. Offentleglova og gjeldende arkivlov har litt forskjellig virkeområde. Selvstendige rettssubjekter som helt eller delvis er eid av det offentlige, omfattes av offentleglova, men ikke av arkivlova. Dokumenter som skal arkiveres, skal ofte også innføres i den offentlige journalen. Denne sammenkoblingen kan ha faktiske konsekvenser for hvor fullstendig arkiveringen blir. Dette behandles nærmere i kapittel 16. Offentlige arkivinstitusjoner behandler innsynssaker etter offentleglova. Denne inneholder en bestemmelse som gir adgang til å nekte innsyn i blant annet interne dokumenter og dokumenter i tilknytning til arkivskapers egen behandling av saken (for eksempel budsjettprosess).

#### 5.9.4 Forvaltningsloven

Forvaltningsloven har regler om saksbehandling, men inneholder i svært liten grad eksplisitte krav om å dokumentere handlinger og prosesser i forvaltningen. Forvaltningsloven hører også inn under Justis- og beredskapsdepartementet. Forvaltningsloven med forskrifter gir regler om parters og andres rett til innsyn i offentlige dokumenter. I forvaltningslovforskriften er det regler om forskerinnsyn, jf. forvaltningsloven § 13 d. Etter forskriften § 8 kan myndighet til å gi forskerinnsyn delegeres fra Kulturdepartementet til Riksarkivaren. Slik delegering er foretatt for arkiver som er overført til Riksarkivet. Forskerinnsyn i kommunal dokumentasjon avgjøres av departementet, se kapittel 20.

#### 5.9.5 eForvaltningsforskriften

Forskrift om elektronisk kommunikasjon med og i forvaltningen (eForvaltningsforskriften) er gitt av Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Forskriften § 15 stiller krav om informasjonssikkerhet. Denne typen krav trekker i samme retning som krav som stilles av arkivfaglige hensyn, særlig knyttet til integritet og tilgjengelighet, men også til konfidensialitet.

#### 5.9.6 Personopplysningsloven

Personopplysningsloven hører inn under Justis- og beredskapsdepartementet. God informasjonssikkerhet består i å ha kontroll med konfidensialitet, integritet og tilgjengelighet. Personvern og arkiv kan til en viss grad oppfattes som temaer som peker i retning av at god kvalitet oppnås gjennom motstridende tiltak som sletting (personvern) og bevaring (arkiv). Den nye personopplysningsloven og personvernforordningen, som loven bygger på, trekker inn behandling til arkivformål på en klarere måte enn før. Dette kan både bidra til at det blir tydeligere at