######### Budsjettforslag for 2021

Departementet foreslår å løyve 1 895,4 mill. kroner på posten. Departementet foreslår å auke løyvinga til grunnleggande teknologiforsking med vekt på IKT med 62,5 mill. kroner. Tiltaket er ei oppfølging av opptrappingsplanen Teknologiløft i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning. Departementet foreslår å løyve 20 mill. kroner til å styrke verkemidla for kommersialisering av forsking. Departementet foreslår vidare at 10,1 mill. kroner av løyvinga skal nyttast til heilårseffekten av dei 22 nærings-ph.d.-stillingane som Stortinget løyvde midlar til i 2020. Tiltaka følger opp opptrappingsplanen FoU for fornying og omstilling i næringslivet i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning. Noregs forskingsråd skal i 2021 vidareføre prosessen med utviklinga av mellom anna FORNY-programmet, i samsvar med signala frå Nærings- og fiskeridepartementet og Kunnskapsdepartementet. Målet er auka kommersialisering frå forsking, og auka verdiskaping. Departementet foreslår at 8,2 mill. kroner av løyvinga skal nyttast til heilårseffekten av fjorårets løyving til doktorgradsutdanning i IKT-tryggleik og kryptologi for personar som kan få tryggingsklarering, helst gjennom ordningane for nærings-ph.d. og offentleg sektor-ph.d. Departementet foreslår å trekke ut 10 mill. kroner som ein eittårig reduksjon i 2021 for å redusere avsetningane på posten. Den eittårige reduksjonen i løyvinga skal ikkje føre til redusert aktivitet, og midlane vil bli førte tilbake til posten i 2022. Midlane skal nyttast til å utvikle eit nasjonalt kunnskapsarkiv. Sjå omtale under kap. 273, post 50. 400 mill. kroner av auken på posten skriv seg frå at den eittårige reduksjonen i løyvingane frå 2020 er ført tilbake.

########## Post 54 Forskingsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse

######### Mål for 2021

Relevant og oppdatert forskingsinfrastruktur av nasjonal, strategisk interesse som understøttar forsking av høg kvalitet for eit innovativt og berekraftig samfunn.

######### Resultat i 2019

Oppdatert vitskapleg utstyr og forskingsinfrastruktur er avgjerande for å utvikle forskings- og utdanningsmiljø av høg kvalitet. Gjennom den nasjonale ordninga for forskingsinfrastruktur har Forskingsrådet til saman tildelt om lag 6 mrd. kroner sidan ordninga starta i 2009. I 2019 skreiv Forskingsrådet kontrakt om i alt 16 nye infrastrukturprosjekt. Prosjekta hadde ei samla ramme på om lag 1 mrd. kroner. Prosjekta som blir finansierte gjennom infrastrukturordninga, skal ha brei nasjonal interesse. Infrastrukturane skal finnast éin eller nokre få stadar i landet og gjerast tilgjengelege for relevante forskingsmiljø og næringar. Infrastrukturane skal kunne nyttast til forsking av høg internasjonal kvalitet. Av prosjekta som har fått støtte dei seinare åra, er det fleire døme på dette. Eit eksempel er forskingsinfrastrukturen som ligg til grunn for den norske jordsystemmodellen, som koplar saman data om atmosfære, hav, land, havis, biogeokjemi og anna for å estimere klima under ei lang rekke tilhøve. Jordsystemmodellen blir nytta av nesten 50 nasjonale og internasjonale forskingsprosjekt og leverer mellom anna klimascenario til FNs internasjonale klimapanel. Finansiering av norsk deltaking i internasjonale forskingsinfrastrukturar bidreg til å utvikle nye relasjonar, nettverk og internasjonalt forskingssamarbeid som aukar den norske deltakinga i