beskriver arbeidsflyt, ulike stadier og bestanddeler som inngår i et digitalt depot, tar TRAC-standarden mål av seg til å definere beste praksis for å kunne hevde å ha et pålitelig digitalt depot. Disse standardene tar utgangspunkt i at det digitale depotet inneholder arkiver fra mange ulike virksomheter. Disse standardene vil derimot ikke ha like stor overføringsverdi for en virksomhet som kun har sitt eget arkiv å passe på.

#### 21.3.4 Langtidsbevaring i kommunal og fylkeskommunal sektor

Per 2016 hadde om lag 85 prosent av kommunene og fylkeskommunene avtale med en kommunal arkivinstitusjon. Ikke alle institusjonene tilbyr langtidsbevaring av digital dokumentasjon. Kommunearkivinstitusjonenes Digitale RessursSenter (KDRS) ble opprettet i 2010 som felles depotløsning for digitale arkiver for de kommunale arkivinstitusjonene og felles kompetansemiljø for langtidsbevaring av digitale arkiver i kommunal sektor. I 2016 ble det digitale depotet satt i drift. KDRS tilbyr en infrastruktur for langtidsbevaring av digitale arkiver som bygger på de internasjonale standardene OAIS og TRAC. Depottjenestene er basert på selvbetjening, der medlemmene har tilgang til sitt «private» digitale depot. I dag har KDRS 13 medlemmer og dekker om lag 63 prosent av kommunene og fylkeskommunene. Riksrevisjonen påpekte i 2010 at om lag halvparten av de digitale arkivene i kommunal sektor sto i fare for å gå tapt eller allerede var tapt. De fant videre at 37 prosent av kommunene tilknyttet et interkommunalt arkivsamarbeid hadde avlevert elektronisk materiale. I 2018, åtte år senere, viser statistikken at det fortsatt er 54 prosent av kommunene som aldri har forsøkt å trekke ut data fra Noark- eller fagsystem. Med andre ord har det nesten ikke vært bevegelse siden datainnsamlingen i 2009. En forklaring det vises til, er at migreringsstrategien forutsetter et stort og tidkrevende dokumentasjonsarbeid som er tungt for mindre kommunale virksomheter.

#### 21.3.5 Private arkiver

Bevaring av private arkiver skjer i en rekke institusjoner. De største aktørene, målt i mengden bevarte arkiver, er Arkivverket og de (fylkes)kommunale arkivinstitusjonene. I tillegg kommer spesialiserte arkivinstitusjoner som mottar øremerkede midler på statsbudsjettet, samt virksomheter i bibliotek- og museumssektoren, se nærmere i kapittel 22.

#### 21.3.6 Utviklingsarbeid i regi av Arkivverket

Arkivverket har pågående to prosjekter som er viktige for innhenting av etterslepet av digitale arkiver i statlig og kommunal sektor (MAVOD) og håndtering av de store volumer med statlig papirmateriale som fortsatt står ute i de enkelte statlige etatene (MOD).

########## Modernisering av overføring av arkiver til depot (MAVOD)

Arkivverket har gjennomført to analyser av vedlikehold, deponering og overføring av digitalt skapt arkivmateriale til arkivinstitusjon. Prosessen er komplisert og kostbar og krever mye kompetanse. Riksarkivaren leverte i mai 2017 utredningen Modernisering av arkivvedlikehold og overføring til depot 293 (MAVOD). MAVOD dreide seg om hvordan data og informasjon trekkes ut av systemer og overføres til arkivinstitusjoner. Et sentralt funn var at selv om det er betydelige utfordringer i