######### Mål for 2021

Sektoroverskridande forsking av høg kvalitet og forsking med høg relevans som bidreg til å følge opp prioriteringane i langtidsplanen og til å gjennomføre langsiktige endringar i forskingssystemet.

######### Resultat i 2019

Kunnskapsdepartementets koordinerande rolle i forskingspolitikken og ansvaret for forskings- systemet inneber at departementet bidreg med finansiering i ein stor del av Forskingsrådets program- og aktivitetsportefølje og dekker eit breitt spekter av tema. Midlane på posten skal sørge for ei god oppfølging av langtidsplanen for forsking og høgare utdanning, med tiltak mellom anna innanfor klima, miljø og miljøvennleg energi, hav, teknologiar, samfunnstryggleik og samhøyr, og betre og meir effektive offentlege tenester. Midlane bidreg til å bygge opp forskingskapasitet på viktige område og støtte opp om sektoroverskridande forsking av høg kvalitet. Forskingsrådet har eit mål om å auke humaniora sin del av rådets samla løyvingar til 5 pst. innan 2021. Det er lagt godt til rette for dette innanfor dei sektoroverskridande satsingane. For å kunne nå dette ambisiøse målet er Forskingsrådet i tillegg avhengig av gode søknader frå humanioramiljøa. Løyvinga på posten finansierer òg stimuleringsordningar som skal bidra til å auke norsk deltaking i Horisont 2020. I perioden 2015 - 18 prioriterte regjeringa slike tiltak med ein auke på 400 mill. kroner gjennom langtidsplanen, og som følge av strategien for forskings- og innovasjonssamarbeid med EU. Midlane er disponerte til ei rekke ulike tiltak, i hovudsak i Forskingsrådet, men òg i Innovasjon Noreg. Technopolis har evaluert dei to største ordningane, PES2020 og STIM-EU, og påvist at dei har effekt. I 2019 og 2020 blei det innført ei prøveordning med differensierte støttesatsar til forskingsinstitutta med låg prosentdel grunnfinansiering for å auke deira deltaking. Det er grunn til å tru at opptrappinga og innrettinga av stimuleringsordningane har spela ei viktig rolle for at vi ser auka norsk deltaking i Horisont 2020 til over 2 pst. av dei konkurranseutsette midla. Andre sentrale satsingar som har fått finansiering over denne posten, er senter for forskingsdriven innovasjon (SFI) og forskingssenter for miljøvennleg energi (FME). SFI-ane bidreg til å fremje utvikling av næringsretta forskingsmiljø som ligg i den internasjonale forskingsfronten. Sentera legg godt til rette for eit nært samarbeid mellom bedrifter og forskingsgrupper. Dette gir auka næringsrelevant kompetanse i FoU-miljøa og auka FoU-kompetanse i næringslivet. Størsteparten av dei konkurranseutsette midlane til polarforsking blir òg finansiert over denne posten. Satsinga bidreg til å styrke Noregs rolle som polarforskingsnasjon, der Noreg er femte største nasjon målt i talet på vitskaplege artiklar. Polarforskinga gir viktige bidrag til dei langsiktige prioriteringane i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning, med særskilt vekt på klima, miljø og miljøvennleg energi og samfunnstryggleik. Den siste innovasjonsundersøkinga frå OECD og EU har peikt på at forsking frå norske forskingsinstitusjonar har resultert i lite patentering og nyskaping og låg ekstern næringslivsfinansiering. Menons rapport og Insentiver for kommersialisering av forskning Kapitaltilgangsutvalets rapport frå 2019 peikar òg på denne trenden, og foreslår tiltak. Nærings- og fiskeridepartementet og Kunnskapsdepartementet har gjennom 2019 og 2020 sett på korleis det er mogleg å styrke kommersialisering av offentleg finansiert forsking, og vil samarbeide med andre relevante departement i det vidare arbeidet. TTO-anes rolle, insentiv og verkemiddel som støtter opp om kommersialiseringsaktivitetar (herunder FORNY), er sentrale element. Departementa og Forskingsrådet er i dialog om utviklinga av verkemidla på dette området, mellom anna gjeld dette utviklinga av FORNY. Målet er å auke kommersialiseringa av offentleg finansiert forsking.