forvaltningsmessig dokumentasjon innebærer noe helt annet i dag enn for tretti år siden. Etter innføringen av forvaltningslov, offentlighetslov, personopplysningslov på 1960- og 1970-tallet har dokumentasjon og arkiver i økende grad også blitt redskaper for å ivareta sentrale samfunnsverdier som rettsvern, demokrati, gjennomsiktighet, offentlighet og personvern. Denne utviklingen er blitt forsterket av at det er kommet til stadig flere lovfestede individuelle rettigheter og plikter i særlovgivningen, den mest nylige med innføringen av personvernforordningen. Et ytterligere sentralt trekk i utviklingen er konkurranseutsetting og organisering av offentlige oppgaver som private rettssubjekter. Dette innebærer at dokumentasjon av offentlige oppgaver og enkeltpersoners plikter og rettigheter overfor det offentlige, i økende grad skapes i privat sektor, som ikke er underlagt de samme dokumentasjons- og arkivpliktene som offentlig sektor.

### 6.2 Digital transformasjon

Digitaliseringen har forandret måten kommunikasjon skjer på og hvordan informasjon oppstår og blir brukt og tolket, på en grunnleggende måte. Utbredelsen av Internett har vært en driver for dette. På verdensbasis var det i 2016 3 milliarder internettbrukere, mot 50 millioner i de første årene som kommersielt nettverk. Internett har blitt verdens viktigste kommunikasjonsarena og markedsplass. Bruken av mobiltelefoni har økt tilsvarende - mens halve verdens befolkning hadde 25 en mobiltelefon i 2015, er det estimert at mellom 80 og 90 prosent vil ha det i 2020. Tempoet i utviklingen har vært høyt, og i dag blir ulike sensorer og gjenstander i større grad koblet til Internett. Dette har medført en eksplosjon i mengden data som blir generert, og vi etterlater oss i dag mer data i form av digitale spor fra programmer, sensorer og digitale gjenstander vi har med oss. Parallelt med denne utviklingen har vår evne til å skape informasjon fra disse datastrømmene gjennom å prosessere, forstå og ta vare på dem, økt enda raskere. Økende kapasitet i datamaskiner og nettverk har sammen med den sterke informasjonsveksten gitt rom for nye teknologier som stordataanalyser og maskinlæring. Disse teknologiene har stor betydning for forskning, innovasjon og forenkling av arbeidsprosesser, men utfordrer lovverket på nye måter. Norge er et av de mest digitaliserte landene i Europa. Skytjenester er i ferd med å bli den dominerende måten å levere IKT-tjenester på for næringslivet og har også stor utbredelse i offentlig sektor. Varer og tjenester blir produsert og omsatt langt mer effektivt enn tidligere, og nye markeder og forretningsmodeller utvikles. Offentlig forvaltning, næringsliv og frivillige organisasjoner har tatt i bruk nye kanaler for å kommunisere med hverandre og med innbyggerne. Økningen i bruk av sosiale medier er et eksempel på dette. Som privatpersoner velger vi også i økende grad nye former og kanaler når vi kommuniserer, bestiller varer og tjenester og benytter kultur- og underholdningstilbud. Styringen av de fleste kritiske infrastrukturer og samfunnsviktige funksjoner er i dag digitalisert. Kompleksiteten i informasjonssystemer og avhengigheter mellom systemer blir stadig større. Sammenligninger utført av EU (figur 6.1) viser at Norge ligger helt i toppen av indeksen når det gjelder digitalisering av offentlige tjenester. Bruken av offentlige tjenester på nett økte fra 2010 til 26 2015 med 235 prosent. Forvaltningens virksomhetsprosesser digitaliseres og automatiseres i økende grad. Virksomhetsprosessene i forvaltningen genererer data og informasjon i et volum og en hyppighet som en ikke så for seg for noen få år siden. Den samme informasjonen lagres mange steder, på ulike medier og i flere formater. Mye av denne informasjonen logges og skapes