Finans at det ikke er rasjonelt at det ved konkurs i en selvstendig juridisk enhet Finans at det ikke er rasjonelt at det ved konkurs i en selvstendig juridisk enhet Norge overhodet skal være adgang til å ta dekning i andre juridiske enheters eiendeler. Det vises til at hensikten med selskap med begrenset ansvar er at kun selskapet selv skal kunne gjøres ansvarlig for dets forpliktelser. Finans Norge uttaler videre at regelen også kan ramme urimelig hardt i konsernforhold, og viser til at i et konsern vil ofte ett selskap stille sikkerhet for samtlige av konsernselskapets forpliktelser overfor långiveren. Dersom samtlige selskaper i konsernet går konkurs, vil samtlige bo i utgangspunktet ha rett til legalpant i det pantsatte objektet. Finans Norge viser videre til at boomkostninger i en rekke sammenhenger kan bli meget store, og at en regel som innebærer at banken må ta høyde for såpass store tap, vil kunne gi seg utslag i bankenes priser på utlån. viser til at en dekningsadgang som involverer andre selskaper, Finansieringsselskapenes Forening vil øke finansforetakenes risiko og svekke den sikkerheten de måtte ha etablert i eiendeler tilhørende slike selskaper. og mener Oslo byfogdembete, Konkursrådet Norges kemner- og kommuneøkonomers forbund bestemmelsen bør begrenses til å gjelde i konsernforhold. slutter seg til synspunktet om at regelen om legalpant i tredjepersoners eiendeler Konkursrådet har fått utilsiktede konsekvenser. Når det gjelder konsernforhold, viser Konkursrådet til at når ett eller flere selskap i et konsern tas under konkursbehandling, må likevel hvert selskap behandles for seg, og ikke sjelden vil debitorselskapet kunne være uten frie midler til dekning av bobehandlingen og uten (pantsatte) eiendeler av betydning som gir boet rett til legalpant. Legalpant i eiendeler som andre selskaper i konsernet har stilt til sikkerhet for debitorselskapet, vil medføre at konkursboet likevel får midler til en helt nødvendig bobehandling. Konkursrådet anser det som naturlig at konsernet og konsernets panthavere bidrar med midler som gjør at boet får midler til også å vurdere konserntransaksjoner og morselskapets disposisjoner overfor debitorselskapet. Konkursrådet mener derfor at regelen om legalpant bør opprettholdes i konsernforhold. peker på at dagens bestemmelse kan ramme Norges kemner- og kommuneøkonomers forbund privatpersoner som har stilt realkausjon, på en særlig urimelig måte. Også støtter forslaget om at legalpanteretten i tredjepersoners eiendeler Oslo byfogdembete begrenses til bare å gjelde i konsernforhold. Oslo byfogdembete viser til at hovedformålet med panteloven § 6-4 er at skyldneren ikke skal kunne pantsette alle sine eiendeler slik at det ikke er midler i boet til å drive bobehandling. Det er da rimelig at panthaverne avstår en mindre del av verdien i de pantsatte eiendelene til nødvendige boomkostninger, men dette hensynet gjør seg ikke gjeldende på samme måte når en tredjeperson har stilt sine eiendeler som sikkerhet for skyldnerens gjeld. I konsernforhold er det likevel så tette bånd mellom de forskjellige selskapene i konsernet at det etter Oslo byfogdembetes syn kan tale for at man anser konsernet som en enhet og likebehandler sikkerhet stilt av et annet selskap i konsernet, med sikkerhet stilt av skyldneren selv. Dersom man ikke begrenser regelen slik, mener Oslo byfogdembete at i alle fall alle tomme og nedbetalte realkausjoner bør unntas. mener bestemmelsen bør videreføres som i dag. Advokatforeningen uttaler at Advokatforeningen legalpantordningen for nødvendige boomkostninger etter foreningens vurdering har vært ubetinget positiv for å få gjennomført nødvendig og tilfredsstillende bobehandling, spesielt i