ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Town of New Hartford Zoning Board of Appeals June 27, 2016 Page 3

-Mr. Frank Cook, 242 Sylvan Way. He asked about the location of the fence. It is on the Higby Road side. Mr. Cook addressed site distance coming off sylvan Way to Higby Road – will there be interference. It was stated the trees on the corner are worse. Mr. Salamone doesn’t feel visibility is a problem at all.

There being no further input, the Public Hearing closed at 6:35 P.M. The Board referred to the location of the fence. The Public Hearing was opened again at 6:40 P.M. There seemed to be some confusion about the location of the fence. Board Member Tesak asked Mr. Salamone when he would like to start this project. Mr. Salamone said time is important to him. Board Member Tesak feels he needs more information.

Board Member Elias mentioned going to the site and looking at this again. Reference was made to whether that would become a meeting, publishing it, etc. A vote was taken as to whether the Board Members would be able to vote on this tonight:

Chairman Randy Bogar - yes Board Member Taras Tesak - no Board Member John Montrose - yes Board Member Byron Elias – yes Board Member Lenora Murad – yes Board Member Karen Stanislaus – yes

The Public Hearing closed again at 6:45 P.M. It was decided that the Board Members would vote on this tonight.

At this time, the Board Members reviewed the criteria for an Area Variance:

- • undesirable change will be produced in the character of the neighborhood or a detriment to • undesirable change will be produced in the character of the neighborhood or a detriment to nearby properties will be created by granting the variance – response: it could be less;
- • benefit sought by the applicant can be achieved by some method, feasible for the applicant to • benefit sought by the applicant can be achieved by some method, feasible for the applicant to pursue, other than a variance – response: no, all in agreement;
- • requested variance is substantial – response: difference of opinion; • requested variance is substantial – response: difference of opinion;
- • proposed variance will have an adverse effect or impact on the physical or environmental • proposed variance will have an adverse effect or impact on the physical or environmental conditions in the neighborhood or district – response: no, all in agreement;
- • alleged difficulty was self-created, which consideration shall be relevant to the decision, but • alleged difficulty was self-created, which consideration shall be relevant to the decision, but shall not necessarily preclude granting the variance – response: difference of opinion.

Motion was made by Board Member Byron Elias to grant Mr. Salamone 8’ instead of the 12’ to be better in line and that he put shrubs every 5’ in front of it. Mr. Salamone said 8’ is too small. There was no second to this motion. At this time, motion was made by Chairman Bogar to deny the application, as it didn’t meet the criteria; seconded by Board Member Taras Tesak.

Chairman Randy Bogar - yes Board Member Taras Tesak - yes Board Member John Montrose - no Board Member Byron Elias – yes Board Member Lenora Murad – no Board Member Karen Stanislaus – no
6. premeštaja bračnog druga, u skladu sa posebnim propisima;

7. prestanka radnog odnosa u inostranstvu, u skladu sa zakonom, odnosno međunarodnim sporazumom.

NEZAPOSLENI KOME JE RADNI ODNOS, ODNOSNO OSIGURANJE PRESTALO NJEGOVOM VOLJOM ILI KRIVICOM, ODNOSNO AKO JE RADNI ODNOS PRESTAO SVOJEVOLJNIM OPREDELJIVANJEM ZA OTPREMNINU, NOVČANU NAKNADU ILI POSEBNU NOVČANU NAKNADU PO ODLUCI VLADE O UTVRĐIVANJU PROGRAMA REŠAVANJA VIŠKA ZAPOSLENIH, U VEĆEM IZNOSU OD VISINE OTPREMNINE UTVRĐENE ZAKONOM O RADU, MOŽE OSTVARITI PRAVO NA NOVČANU NAKNADU AKO PONOVO ISPUNI USLOVE IZ ČLANA 66. OVOG ZAKONA. Član 69. Osnovica za utvrđivanje visine novčane naknade jeste prosečna zarada, odnosno plata ili naknada zarade nezaposlenog u skladu sa zakonom u poslednjih šest meseci koji prethode mesecu u kojem je prestao radni odnos, odnosno osiguranje. OSNOVICA ZA UTVRĐIVANJE VISINE NOVČANE NAKNADE JESTE PROSEČNA ZARADA, ODNOSNO PLATA ILI NAKNADA ZARADE, ODNOSNO NAKNADA PLATE KOJA JE NEZAPOSLENOM ISPLAĆENA U SKLADU SA ZAKONOM U POSLEDNJIH 12 MESECI KOJI PRETHODE MESECU U KOJEM JE PRESTALO OSIGURANJE.

AKO ZARADA NIJE ISPLAĆENA ILI JE ISPLAĆENA U IZNOSU NIŽEM OD OSNOVICE NA KOJU JE OBRAČUNAT DOPRINOS, OSNOVICU ZA UTVRĐIVANJE VISINE NOVČANE NAKNADE ČINI OSNOVICA NA KOJU JE OBRAČUNAT DOPRINOS ZA OBAVEZNO OSIGURANJE ZA SLUČAJ NEZAPOSLENOSTI I ZA KOJU JE PODNETA POJEDINAČNA PORESKA PRIJAVA NADLEŽNOM ORGANU, U SKLADU SA ZAKONOM. AKO NEZAPOSLENOM U PERIODU IZ STAVA 1. OVOG ČLANA NIJE OBRAČUNAT DOPRINOS ZA OBAVEZNO OSIGURANJE ZA SLUČAJ NEZAPOSLENOSTI I NIJE PODNETA POJEDINAČNA PORESKA PRIJAVA NADLEŽNOM ORGANU U SKLADU SA ZAKONOM, VISINA NOVČANE NAKNADE UTVRĐUJE SE U NAJNIŽEM IZNOSU, U SKLADU SA ZAKONOM.

Član 70. Novčana naknada utvrđuje se u visini od 50% osnovice iz člana 69. ovog zakona. Novčana naknada iz stava 1. ovog člana ne može biti viša od 160% niti niža od 80% minimalne zarade utvrđene u skladu sa propisima o radu za mesec u kojem se vrši isplata novčane naknade. NOVČANA NAKNADA IZ STAVA 2. OVOG ČLANA ODREĐUJE SE NA OSNOVU MINIMALNE CENE RADA, UTVRĐENE U SKLADU SA PROPISIMA O RADU, ZA MESEC U KOJEM SE VRŠI ISPLATA – NA OSNOVU BROJA RADNIH ČASOVA ZA MESEC ZA KOJI SE VRŠI ISPLATA NOVČANE NAKNADE. Član 72.

10
Nær alle DPS er godkjent for bruk av tvang. De fleste for innleggelse ved tvang, alternativt bare for tvang uten døgnopphold. Generelt sett utgjør bruk av tvang en begrenset del av virksomheten. 4% av innleggelsene ved DPS skjer ved tvang (3% innleggelse + 1% til observasjon). Tvang benyttes ved kriser hvor det er alvorlig psykoselidelse, kombinert med betydelig fare for forverring eller ved antatt farlighet, jf. nærmere om dette under punkt 4.5. Et gjennomsnittlig "tvangsforløp" kan starte med akutt tvangsinnleggelse eller ved at det under et poliklinisk forløp skjer en akutt forverring. Ved frivillig innleggelse (som er hovedregelen) skal det ikke omgjøres til tvang underveis. DPS skal bistå den kommunale helse- og omsorgstjenesten med råd og veiledning. Kommunen og spesialisthelsetjenesten har begge et ansvar for å bidra med kartlegging og utredning. Kommunene og spesialisthelsetjenesten må ofte yte samtidige tjenester til personer med alvorlige og sammensatte lidelser. Sentrenes ambulante virksomhet skjer gjennom oppsøkende behandlingsteam, rehabiliteringsteam, psykoseteam, tidlig intervensjonsteam, alderspsykiatriske team og ambulante akutteam. Kravet om samarbeidsavtaler mellom kommuner og DPS kom allerede i St.prp. nr. 1 (2004 - 2005). Dette innebar en forutsetning om et fast strukturert samarbeid gjennom forpliktende samarbeidsavtaler som omfatter rutiner for utskriving, faglig og økonomisk samarbeid om særlig ressurskrevende brukere, rutiner for individuell plan, kompetansehevende tiltak mv. Krav om samarbeidsavtaler for alle sektorer ble forsterket og lovfestet gjennom samhandlingsreformen, jf. helse- og omsorgstjenesteloven § 6-1 og § 6-2 og spesialisthelsetjenesteloven § 2-1e. DPS ble etablert på landsbasis under Opptrappingsplanen for psykisk helse (1999 - 2008), og er fortsatt under faglig oppbygging. I perioden 1998 - 2004 ble de fleste gjenværende psykiatriske sykehjemmene lagt ned og/eller omdannet til DPS-institusjoner. Under opptrappingsplanen ble det etablert om lag 75 DPS, som dekker alle landets kommuner. Det er betydelige forskjeller både i totalvolum og i fordelingen av tjenestene mellom ulike institusjonstyper og driftsformer i helseforetaksområdene og i DPS-områdene. Sykehusenes skal ivareta spesialiserte oppgaver som bare kan utføres på sykehusnivå. Det omfatter sikkerhetspsykiatri, lukkede akuttavdelinger og i noen grad enkelte mindre omfattende funksjoner knyttet til særlige områder som alvorlige tilfeller av spiseforstyrrelser, alderspsykiatri og personlighetsforstyrrelser. Psykisk helsevern for barn og unge (BUP) utgjøres hovedsakelig av polikliniske og ambulante funksjoner og i samarbeid med det kommunale tjenesteapparatet. Tilbudet består av offentlige institusjoner og et mindre antall avtalespesialister. Ved behov kan det gis tilbud om døgnbehandling. Alle kommuner tilhører nå opptaksområdet til et DPS og en poliklinikk i BUP. Mange steder er BUP og DPS samlokalisert.

Side 4 av 11
forslagene om igangsetting av et arbeid for å vurdere utvidelse av arkivlovas virkeområde slik at den gjelder for private aktører med offentlig tilknytning. Flertallet var også positive til «de framlagte strategiene for oppdatering og videreutvikling av regelverket for arkivdanning [...]», mens mindretallet, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig folkeparti, mente at meldingen «burde gått dypere inn i problemstillingene [...]». Året etter overtok Høyre og Fremskrittspartiet regjeringsmakten under ledelse av Erna Solberg. I 2016 vedtok Stortinget en anmodning til regjeringen «om at det igangsettes en revidering av arkivloven av 1999». Forslagstillerne begrunnet anmodningen med at arkivlova «er laget før 48 digitalisering og bruk av data, og loven har av den grunn flere mangler». Som en følge av anmodningen og en senere stortingsanmodning om utredning av arkivfeltet nedsatte regjeringen Arkivlovutvalget høsten 2017. Slik utvalget ser det, er hovedutfordringene at arkivregelverket ikke er tilpasset en digital verden. Regelverket er innrettet mot å dokumentere tradisjonelle korrespondansebaserte arbeidsprosesser i forvaltningen. Arkivregelverket er også primært rettet inn mot å sikre langtidsbevaring og tilgjengeliggjøring av arkiver for ettertiden. Det ivaretar i mindre grad forvaltningens behov for dokumentasjon av egne arbeidsprosesser.

### 6.6 Utviklingen av en arkivsektor

De siste tiårene har arkivsektoren blitt styrket og synliggjort som en sektor med et felles samfunnsoppdrag og faglig identitet. De viktigste faktorene er ABM-politikken, utviklingen av kommunale arkivinstitusjoner, etableringen av mer formelle samarbeidsformer om private arkiver, nye interesseorganisasjoner samt etableringen av utdanningstilbud og arkivfag som akademisk disiplin.

#### 6.6.1 ABM-politikken

ABM-politikken ble etablert som en følge av St.meld. nr. 22 (1999 - 2000) Kjelder til kunnskap og (ABM-meldingen) i 1999. ABM-meldingen og den senere ABM-politikken la vekt på at oppleving arkiver, biblioteker og museer i større grad skulle ses som én sektor, og at politikk og utviklingstiltak i størst mulig grad skulle konsentrere seg om det som var felles utfordringer og 49 behov i sektoren. ABM-meldingen medvirket til at arkiv i sterkere grad ble forstått og omtalt som en «sektor», på 50 linje med museums- og biblioteksektoren. ABM-tilnærmingen bidro også til det ble lagt mer vekt på arkivinstitusjonene som møteplasser og formidlere av kunnskap og opplevelser. Med opprettelsen av ABM-utvikling i 2003 ble samordnings- og utviklingsansvaret for arkiver, biblioteker og museer lagt til ett statlig organ. ABM-utvikling bidro til utvikling på arkivområdet, blant annet gjennom tildeling av prosjektmidler, og arkivutvikling ble for første gang en definert oppgave for arkivsektoren. ABM-utvikling fikk også i oppgave å samle inn statistikk fra institusjoner som bevarte og tilgjengeliggjorde arkiver og utviklet en arkivstatistikk. I 2011 ble
*** Bilag til Databehandleravtalen

DETTE DOKUMENTET BESTÅR AV FØLGENDE BILAG:

BILAG A - OPPLYSNINGER OMBEHANDLING

BILAG B - BETINGELSER FOR DATABEHANDLERENS BRUK AV UNDERDATABEHANDLERE

BILAG C - INSTRUKS VEDRØRENDE BEHANDLING AV PERSONOPPLYSNINGER BILAG D - ENDRINGER TIL DATABEHANDLERAVTALENS STANDARDTEKST OG ENDRINGER ETTER AVTALEINNGÅELSEN

## A. OPPLYSNINGER OMBEHANDLINGEN

### Hovedavtalen og formålet med behandlingen av personopplysninger

Databehandlerens behandling av personopplysninger på vegne av den Behandlingsansvarlige er knyttet til å levere tjenester som beskrevet i Hovedavtalen.

Med Hovedavtalen menes følgende avtale(r) inngått mellom partene:

Avtale om kjøp av digitale e-bøker og lydbøker inkludert løsning for kjøp og administrasjon. Hovedavtale inngått: på samme tid som denne databehandleravtalen

Behandlingen har følgende formål:

Formålet med Databehandlerens behandling av personopplysninger på vegne av Behandlingsansvarlig, er å levere og administrere bsebok.no.

Lagring av navn, e-postadresse, telefonnummer, produkt-, leverings- og betalingsopplysninger. Denne informasjonen benytter Databehandler for å gjennomføre forpliktelser etter rammeavtalen som er inngått med fylkeskommunen, og for å opprettholde den service som forventes.

Versjon 01.2020
## Załącznik nr 1

……………………………………..……… Pieczątka z pełną nazwą Oferenta

## OŚWIADCZENIE OFERENTA

- 1. Oświadczam, że spełniam warunki określone dla podmiotu wykonującego działalność leczniczą zgodnie z ustawą z dnia 15.04.2011 r. o działalności leczniczej (t. j. Dz.U.2022.633).
- 2. Oświadczam, że zapoznałem się z treścią ogłoszenia i szczegółowymi warunkami konkursu ofert – nie wnoszę w tym zakresie żadnych zastrzeżeń.
- 3. Oświadczam, że nie wnoszę zastrzeżeń do załączonego projektu umowy i zobowiązuję się do jej podpisania na warunkach określonych w w/w projekcie umowy, w miejscu i terminie wyznaczonym przez Udzielającego zamówienia.
- 4. Oświadczam, że zapoznałem się z wszystkimi koniecznymi informacjami niezbędnymi do przygotowania oferty oraz wykonania usług będących przedmiotem zamówienia.
- 5. Oświadczam, że pozostanę związany ofertą przez okres 30 dni od daty składania ofert.
- 6. Oświadczam, że wszystkie załączone dokumenty są zgodne z aktualnym stanem faktycznym i prawnym.
- 7. Oświadczam, że zobowiązuję się do wykonywania usług z należytą starannością swego działania wymaganą od profesjonalisty i przy zastosowaniu aktualnie obowiązujących metod.
- 8. Oświadczam, że umowę będę realizował zgodnie z obowiązującymi przepisami NFZ.
- 9. Oświadczam, że kwalifikacje personelu wykonującego świadczenia zdrowotne są zgodne z wymaganiami określonymi przez NFZ.

Data i podpis Oferenta
Subtraction:	- is introduced as a symbol in First class Language: take away, less than, left, rename
16 - 4	Vertical: start from the top using the words ‘take away’ 16 take away 4 equals Informally: 6units take away 4 units is 2, 1 ten take away 0 is 1
5 – 1=	Horizontal: Read from left to right using the words ‘take away’ minus, subtract , less 5 take away 1 equals Place Value: The word ‘Units” will be used rather than “ones”. Renaming will be the method used throughout the school.

##### SECOND CLASS

Addition: 7+3+8= 18	7 plus 3 plus 8 equals 18 (7plus 3 equals 10 plus 8 equals 18)
6 3 +6	6 plus 3 plus 6 Encourage the child to choose the easiest method to add the three digits e.g. 6+6+3
Subtraction	Language: subtraction, decrease, subtract, take away, from, less than, minus, difference
27 -18	7 take away 8, I cannot do so I rename a ten, 7+10= 17. 17 take 8 equals 9. 1 take away 1 leaves O.

##### THIRD CLASS/ FOURTH CLASS

Multiplication/ Division Short multiplication (4th class) Long multiplication Multiply by 10 Multiply by 100
Division

÷ and x are introduced as symbols in Third Class. The following vocabulary will be used: ÷ division, divide, divided by, split, share, shared between, group, how many in … X. multiplication, multiply, times, of Start with 4 groups of 3 move onto… 4 times 3, 4 multiplied by 3, 4 threes Start at the bottom When doing long multiplication children will estimate answers. Start with the bottom number. Multiply by the units first. Then multiply by the tens. Any renamed units go on the line to be added on. Children will have lots of practice in the commutative and distributive properties of multiplication. Add a zero Add two zeros
Language: goes into, Divided by, divisible by, share among
…………………, dn. ……………… (miejscowość) (data) ……………………………………………………. (imię i nazwisko) ZEZWOLENIE NA ROZPOWSZECHNIANIE WIZERUNKU § 1 Oświadczam, że wyrażam zezwolenie na wykorzystywanie mojego wizerunku przez Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku w ramach projektu mobilności numer 2015- 1-PL01-KA102-015148. § 2 Wyrażam na rzecz Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku zezwolenie na wykorzystanie przez Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku lub przez inne osoby na zlecenie Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku mojego wizerunku, w tym na obrót egzemplarzami, na których utrwalono ten wizerunek, oraz na zwielokrotnianie wizerunku wszelkimi dostępnymi aktualnie technikami i metodami, rozpowszechnianie oraz publikowanie, także wraz z wizerunkami innych osób utrwalonymi w ramach realizacji działań projektowych, materiałach służących popularyzacji działań edukacyjnych prowadzonych przez Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku poprzez rozpowszechnianie wizerunku w:

- a) mediach elektronicznych, w szczególności na stronach internetowych;
- b) prasie;
- c) broszurach, ulotkach, gazetkach itp.;

§ 3 Oświadczam, że wykorzystanie wizerunku zgodnie z niniejszym Zezwoleniem nie narusza niczyich dóbr osobistych ani innych praw. § 4 Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku może przenieść na inne podmioty prawo do korzystania z wizerunku na zasadach określonych w niniejszym Zezwoleniu, w celu promocji działań edukacyjnych prowadzonych przez Zespół Szkół im. Władysława Szafera w Złotym Potoku.

§ 5 Oświadczam, że niniejsze zezwolenie udzielam nieodpłatnie. ………………………………………. (czytelny podpis uczestnika projektu) Podstawa prawna:

- 1. Ustawa z dnia 29 sierpnia 1997 r. o ochronie danych osobowych (Dz. U. 1997 nr 133 poz. 883)
- 2. Ustawa o prawach autorskich i prawach pokrewnych (Dz. U. 1994 nr 24 poz. 83)
- 3. Kodeks Cywilny (Dz. U. 1964 nr 16 poz. 93)
- - Flere burde vært intervjuet: også saksbehandlere (brukere), ledere (beslutningstakere), leverandører som kun leverer «kjerne»-løsninger og leverandører som ikke har kommet inn på markedet.
- - Også Arkivverkets forvaltning av standarden burde vært evaluert, ikke bare standarden.
- - Spillerommet Noark 5 gir, har kommet i skyggen av begrensningene Noark 4 har gitt og rollen den har fått som kravspesifikasjon.
- - Forståelsen av «bakoverkompabiliteten» fra Noark 5 til Noark 4 er ikke helt presis. Dersom eldre løsninger ikke lenger kunne brukes da Noark 5 kom, ville det vært svært uheldig og dyrt.
- - Rapporten diskuterer ikke om manglende interne rutiner i dokumentasjonsforvaltningen (og manglende oppfølging av slike) kan være medvirkende årsak til feil og mangler i praksis.
- - Rapporten diskuterer ikke kvaliteten på Noark-løsningene i markedet, om de leverer uttrekkene de er godkjent for, og kostnadene for virksomheten ved å produsere uttrekk.
- - Det savnes en bedre balanse mellom negative og positive sider ved ulike deler av Noark.
- - Enkelte av påstandene fra intervjuobjektene burde vært etterprøvd for å finne ut mer om årsaken til problemene som beskrives.

########## Kritikk av Menons konklusjoner

Utvalget redegjør her for hovedpunktene i kritikken av Menons konklusjoner som kom fram i Arkivverkets høring, men tar ikke selv stilling til dem.

- - Det er ikke tjenlig med mer skjønn i dokumentasjonsforvaltningen.
- - Det er ikke klart hvordan økt tilsyn kan erstatte normeringen som følger av Noark.
- - Det er ikke klart hva Noark mangler som finnes i ISO-standardene.
- - Rapporten gir ikke grunnlag for å si at Noark ikke har bidratt til effektivisering i offentlig sektor.
- - De overordnede funksjonelle kravene for dokumentasjonsforvaltningen som Noark ivaretar, bør videreføres.

########## Arkivverkets vurdering etter høringen

I brev til utvalget sier Arkivverket at høringsprosessen viser at det kan være hensiktsmessig å redusere omfanget på det som standardiseres. Arkivverket peker på at en mulig tilnærming er at datamodellen og metadatakatalogen beholdes, men at de funksjonelle kravene kan erstattes med overordnete prinsipper for å sikre dokumentasjonen som skapes. Arkivverket understreker at rapporten påpeker en rekke forhold som det er viktig at Arkivverket undersøker nærmere. Mange av forholdene er kjent fra før, men rapporten gir en god inngang til å ta tak i dem, blant annet utfordringene i samspillet mellom Arkivverket, leverandører og offentlig sektor for øvrig.

### 17.4Situasjonsforståelse

#### 17.4.1 Gevinster ved standardisering

########## En forutsetning for informasjonssystemer og innovasjon

Standardisering er en viktig forutsetning for innovasjon ved bruk av informasjonssystemer. Gjennom standardisering kan blant annet systemer kommunisere, og nye løsninger kan komme inn på markedet. For markedsaktørene gir internasjonale standarder mulighet til å tilby produktene på
### ISTITUTO STATALE ISTRUZIONE SUPERIORE GIOVANNI XXIII

Via E.Moscati,4 - 84134 Salerno(Italy)

Tel. tel. +39 089 753591 - Fax +39 089 6306672 E-mail SAIS00600E@istruzione.it - PEC SAIS00600E@pec.istruzione.it

# DOCUMENTO DI VALUTAZIONE DEL RISCHIO

ai sensi dell’art. 17 comma 1 lettera a dell’art. 28 del D.Lgs. 81/2008 e s.m.i.

## Aggiornamento in Rev 3 del 16 febbraio 2018

ANNEX 4 FORM - PROCEDURE DI SICUREZZA PER ATTIVITA’ NON COPERTE DA VDR

Salerno, 16 febbraio 2018
og gir ut et tidsskrift. På 2000-tallet har det blitt etablert nye arenaer. Den største fellesarenaen for arkivsektoren har vært SAMDOK-samarbeidet fra perioden 2013 - 2017. SAMDOK ble etablert av Riksarkivaren høsten 2013 som en strategisk satsing og et samarbeidsprosjekt på tvers av 80 arkivsektoren. Satsingen var en direkte oppfølging av Meld. St. 7 (2012 - 2013). KS har også i større grad blitt en aktør i arkivsektoren.

### 6.7 Svarene i lovutkastet

Rettslige løsninger som svarer på utfordringene og utviklingstrekkene beskrevet ovenfor er behandlet i de følgende kapitlene. I forslaget til ny formålsparagraf er det synliggjort at dokumentasjon og arkiver er nødvendige for å ivareta sentrale samfunnsverdier som rettsstat, demokrati, offentlighet, kulturarv og utvikling av kunnskap om samfunnet, se kapittel 7. Virkeområdet for loven foreslås utvidet i tråd med signalene i Meld. St. 7 (2012 - 2013), se kapittel 8. Utvalget har foreslått regler som tar hensyn til at offentlig forvaltning arbeider på nye måter og at dokumentasjon og arkiver i dag skapes digitalt:

- 1. Virksomheter som er omfattet av loven pålegges tydeligere og mer presise dokumentasjonsplikter, blant annet av kommunikasjon og avgjørelser. Dermed vet virksomhetene hva de skal ta vare på når arbeidsprosessene planlegges og fagsystemer anskaffes eller utvikles, se kapittel 14.
- 2. Digitale arbeidsprosesser gir mulighet for å bygge inn funksjonalitet som sørger for løpende dokumentasjon, såkalt innebygd arkivering, se kapittel 17. Virksomheter skal gi tilsatte tilgang til verktøy for å dokumentere sin eksterne kommunikasjon på en automatisert måte, se kapittel 15.
- 3. Lovutkastet tar høyde for at mange arbeidsprosesser i dag er helt eller delvis automatisert, og det stilles krav til dokumentering av automatisert rettsanvendelse, se kapittel 14.
- 4. Lovutkastet er utformet uten krav til journalføring. Digital kommunikasjon og digitale arbeidsprosesser åpner for at åpenhet og etterprøvbarhet kan ivaretas med andre og mindre arbeidskrevende metoder, se kapittel 16.
- 5. Utvalget foreslår å oppheve gjeldende forbud mot overføring av digital dokumentasjon til utlandet, men med visse geografiske begrensninger og krav om risikovurderinger, se kapittel 18.
- 6. Digital dokumentasjon og arkiver må forvaltes og vedlikeholdes på måter som sikrer at generasjonene framover kan bruke og ha tillit til den. Virksomhetene pålegges å holde dokumentasjonen vedlike. Det må legges til rette for langtidsbevaring tidlig i prosessen, se kapittel 19 og 21.
- 7. Digitaliseringen innebærer at arkivsektoren kan gjøre arkiver tilgjengelig på flere måter og åpner for andre bruksområder for arkiver, se kapittel 20.

For å sikre etterlevelse stiller lovutkastet krav om dokumentasjonsstrategi i virksomhetene, se kapittel 9. Sanksjoner ved tilsyn har samme formål, se kapittel 12. Private arkiver må tas vare på for å gi ettertiden et utfyllende bilde av dagens samfunn og vår tid, se kapittel 22. Tekniske spørsmål om utforming av Noark-standarden egner seg ikke for direkte regulering i loven. Noark-standarden og videreutvikling av den er drøftet i kapittel 17.