automatisk av maskiner. Digitaliseringen - og særlig bruken av nye samhandlingsformer - endrer forholdet mellom offentlige tjenesteleverandører og innbyggerne som bruker tjenestene. Digitalisering gjør at vi må ha en ny tilnærming til dokumentasjon og arkiver:

- - Informasjon eksisterer ikke lenger bare på ett sted. Papiret (som alle andre fysiske ting) har som egenskap at det legger begrensninger for hvordan vi distribuerer, bruker og tar vare på det. Digital informasjon har ikke disse begrensningene. Dette utfordrer oss til å tenke nytt om hvordan vi kan sikre de arkivfaglige verdiene i den nye digitale hverdagen.
- - Informasjon blir brukt på nye måter. Vi henter og bruker informasjon fra forskjellige kilder i stadig mer sammensatte og komplekse prosesser. Det å kjenne opphavet til og ansvaret for informasjon har aldri vært viktigere enn når denne skal brukes til dokumentasjon.

########## [:figur:figX-X.jpg]

Figur Figur 6.1 Digital Economy and Society Index, Norge (2018) Digital Economy and Society Index (DESI) 2018 ranking 1 Det at vi er blant verdens mest digitalt modne offentlige sektorer innebærer at det er få (om noen) vi kan se til for å hente inspirasjon til framtidens arkiver. Det er allikevel noen interessante trender som vi bør utforske:

- - Offentlig forvaltning er i dag mer opptatt av tjenestedesign og virksomhetsarkitektur når det utvikles og anskaffes nye digitale tjenester. Det gir kunnskap om hvordan forvaltningen har tenkt og løst oppgaver, noe som vil være relevant for arkivsektoren fordi dokumentasjonen som skapes i disse løsningene, vil utgjøre morgendagens arkiver.
- - Nye driftsformer og tjenesteleveranseformer for løsninger endrer måten offentlig forvaltning (inkludert arkivsektoren) bruker teknologi på. Skyrevolusjonen har gitt oss større prosessorkraft, billigere lagring og større endringstempo, men har også ført til mer standardisering og spesialisering i løsningene som vi bruker.
- - Stordata og maskinlæring kan brukes til å analysere, bruke og finne mønster i store mengder informasjon. Det gir oss helt nye måter å både skape framtidens arkiver på, men også virke inn på hvordan vi kan bruke eksisterende arkiver.
- - Tidsaspektet er viktig. Informasjon oppstår, blir brukt og gjenbrukt til mange ulike formål både mens saksbehandling og oppgaveløsning pågår også i etterkant. Dette gjør det vanskelig å avgjøre når dokumentasjon faktisk blir til arkiv.

Utfordringsbildet handler i stor grad om hvordan arkivsektoren i framtiden kan utnytte trendene samtidig som den finner pragmatiske løsninger på utfordringene. Det er et paradoks at til tross for utfordringene sektoren opplever i dag, har forholdene aldri ligget bedre til rette for å skape god dokumentasjon og gode arkiver. Det forutsetter at vi tar i bruk nye virkemidler for å ivareta de arkivfaglige verdiene.

#### 6.2.1 Digitalisering av offentlig tjenesteyting og myndighetsutøvelse - konsekvenser for arkivsektoren

Digitaliseringen treffer også næringer og sektorer ulikt og på ulike tidspunkter. Den har fra 2000-tallet utfordret arkivsektoren med full tyngde. Dette skjedde parallelt med at digital kommunikasjon, saksbehandling og arkivering gikk fra å være unntaket til å bli hovedregelen. Etterhvert ble det klart at det ble etablert mange fagsystemer i offentlig forvaltning uten funksjonalitet for langtidsbevaring. Dokumentasjon er, slik utvalget har definert det i lovutkastet, informasjon som løpende bekrefter hvordan en virksomhet, organisasjon eller person har handlet, utøvd myndighet eller utført tjenester og andre oppgaver. Kjerneoppgaven for arkivsektoren er