######## [Boks slutt]

#### 6.2.2 Digitalisering som verktøy for økt tilgjengelighet og forbedring av arkivprosessene

Digitaliseringen gir arkivsektoren et nytt mulighetsrom. Både forvaltningen og arkivinstitusjonene har digitalisert papirbaserte arkiver for å øke tilgjengeligheten til arkivene. Det er en politisk føring at mer ikke-digitalt arkivmateriale skal digitaliseres, og at det skal utvikles digitale brukertjenester. Digitalisering av ikke-digitale arkiver og publiseringskanaler der brukeren selv kan søke opp arkivene, gir raskere tilgang til arkiver som det ikke er adgangsrestriksjoner på. Tilgang til digitalt materiale via nettløsninger gir brukeren lik tilgang til arkivene i hele landet og gjennom hele døgnet. Dette er en fordel for privatpersoner som for eksempel bruker arkiver til slektsforskning, og for ulike profesjonelle miljøer som forskere, journalister og eiendomsmeglere. Samtidig inneholder arkivene i stor grad personsensitiv og taushetsbelagt informasjon og mye som har vesentlig verdi som rettighetsdokumentasjon for enkeltpersoner. Når arkivinstitusjonene legger ut stadig flere digitale kilder, skal dette gjøres med full sikkerhet for personvern og taushetsplikt. Digital tilgjengeliggjøring av arkiver vil derfor ofte kreve høy arkivfaglig og juridisk kompetanse. På den annen side vil det ikke være hensiktsmessig og realistisk å digitalisere alle papirarkiver. Mange eldre arkiver har ukurante formater og er sjelden i bruk. Det vil være viktig å prioritere arkiver med en stort brukspotensial. Ny teknologi gir muligheter som hittil i liten grad er tatt i bruk. er et forsknings- Kunstig intelligens og utviklingsfelt innenfor datateknologi som benytter teoretiske og eksperimentelle dataverktøy til å studere intelligent atferd. Resultatene brukes til å konstruere datasystemer som er «intelligente» i 29 den forstand at de kan løse problemer og lære av egne erfaringer. er en Maskinlæring spesialisering innen kunstig intelligens hvor en bruker statistiske metoder for å la datamaskiner finne mønstre i store datamengder. Maskinen i stedet for å bli . Maskinlæring lærer programmert handler ikke om kognitiv intelligens, men om ren regnekraft som gjør at maskinen utfører 30 operasjoner som observert utenfra får den til å intelligent ut. Bruk av kunstig intelligens i se søketeknologi vil kunne gjøre det mulig å effektivisere mange av prosessene i arkivfunksjonen i offentlige virksomheter og arkivinstitusjonene. Kunstig intelligens kan for eksempel brukes til å tolke tale i lydopptak («speech to text»), påføring av metadata gjennom mønstergjenkjenning i bilder og film (gjenkjenning av steder, bygg, ansikter, gjenstander) og til semantisk analyse av tekst (for eksempel gjenkjenning og transkribering av håndskrift). I dag er dette bare delvis pålitelig, men dette er ung teknologi og påliteligheten vil kunne øke framover. Sentrale aktiviteter og prosesser på en rekke samfunnsområder forutsetter utbredt tillit til bestemte typer offentlig informasjon som pass, offentlig utstedte attester (for eksempel førerkort og politiattest) og offentlige registre (for eksempel Folkeregisteret, Matrikkelen, Enhetsregisteret). I dag brukes det arbeidskrevende prosesser og kontrollmekanismer for å opprettholde denne tilliten. («Block Chain») er en metode for å distribuere en database over mange noder En blokkjede (maskiner), hvor hver node automatisk verifiserer endringer og tilføyelser som gjøres på noen av de 31 andre nodene. Dette gir sikkerhet mot endringer. Blokkjedeteknologi er så langt utvalget kjenner