Bestemmelsen er omtalt i kapittel 22. viderefører koordineringsansvaret Riksarkivaren har etter gjeldende arkivlov § 13 første Første ledd ledd. Annen setning er ny og synliggjør at det skal finne sted bevaring av private arkiver som et sørge-for-ansvar for Nasjonalarkivet. Dette innebærer ikke nødvendigvis at langtidsbevaringen av arkivene må skje hos Nasjonalarkivet. Nasjonalarkivet kan inngå avtaler med andre arkivinstitusjoner, biblioteker og museer på nasjonalt nivå. Uttrykket «av vesentlig nasjonal betydning» gir rom for skjønn og for at Nasjonalarkivet kan ta hensyn til bevilgningssituasjonen. er nytt og fastsetter fylkeskommunens parallelle ansvar for å koordinere bevaring av Annet ledd private arkiver av regional betydning. Fylkeskommunens ansvar erstatter de gjeldende fylkeskoordinerende leddene for arbeidet med private arkiver. Dette åpner for i større grad å se private arkiver i sammenheng med fylkeskommunens øvrige oppgaver innenfor bibliotek, museum og kulturminnevern samt regional utvikling generelt. er ny og synliggjør at det skal finne sted bevaring av private arkiver Annet ledd annen setning regionalt som et sørge-for-ansvar for fylkeskommunen. Dette innebærer ikke nødvendigvis at arkivene må langtidsbevares i regi av fylkeskommunen. Fylkeskommunen kan inngå avtaler med andre arkivinstitusjoner, biblioteker og museer i regionen. Uttrykket «av vesentlig regional betydning» gir et rom for skjønn og for at fylkeskommunen kan ta hensyn til bevilgningssituasjonen. gir Nasjonalarkivet hjemmel til å føre tilsyn med arbeidet med private arkiver som skjer Tredje ledd med offentlig finansiering, det vil si både tilskudds- og driftsbevilgninger. Statlig tilsyn gjelder bare lovlighet. Nasjonalarkivets veiledning om arbeidet med private arkiver er ikke gitt som forskrifter, og det føres derfor ikke tilsyn med at veiledningen følges. Bevaring og registrering § 35. Private arkiver i offentlig finansiert arkivinstitusjon langtidsbevares etter arkivfaglige prinsipper og registreres i en felles, allment tilgjengelig og nettbasert katalog forvaltet av Nasjonalarkivet.

Bestemmelsen er omtalt i kapittel 22. Paragrafen er ny. Enkelte føringer for langtidsbevaringen av private arkiver kan tidligere ha vært gitt i retningslinjer etter gjeldende arkivlov § 14. Pålegget om at bevaringen skal skje etter arkivfaglige prinsipper, stiller blant annet krav til bevaring av indre sammenheng i materialet. Nasjonalarkivet kan utdype dette i veiledning. Pålegget om å registrere i en felles, allment tilgjengelig og nettbasert katalog stiller krav til at funksjonalitetene i katalogen er egnet også for museer og biblioteker som langtidsbevarer private arkiver. Pålegget gjelder ikke private personers eller bedrifters dokumentasjon, men er avgrenset til langtidsbevaring av arkiver i arkivinstitusjoner etter at opprinnelig bruksformål er oppnådd. Pålegget omfatter offentlige biblioteker og museer som langtidsbevarer private arkiver. Avgrensningen til offentlig finansierte arkivinstitusjoner innebærer at private bedriftsmuseer ikke er omfattet. Arkivinstitusjoner med hovedsakelig offentlig finansiering er derimot forpliktet til å følge bestemmelsen, for eksempel arkivinstitusjoner som mottar betydelige statstilskudd (som Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek) eller som er del av en offentlig virksomhet, som et universitet. Vilkår om begrenset tilgang til private arkiver § 36. (1) Dersom private arkiver blir overført til eller deponert i Nasjonalarkivet eller annen arkivinstitusjon, kan eieren fastsette særskilte, saklige avgrensninger i tilgangen. Slike vilkår gjelder ikke ut over hundre år etter at overføringen eller deponeringen har skjedd.