########## Boks Boks 6.1 Digitalisering av det kommunale barnevernet

DigiBarnevern er et nasjonalt prosjekt som ble startet i 2016, og som jobber for et helhetlig løft av det kommunale barnevernet i alle kommuner i Norge. DigiBarnevern er et samarbeid mellom Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir), KS og kommunene Trondheim, Oslo, Bergen, Stavanger, Kristiansand, Bærum og Asker. Dagens situasjon i det kommunale barnevernet er at manglende støtte fra teknologiske verktøy begrenser barnevernets evne til å gi god og effektiv bistand til barn, unge og foreldre som trenger det. DigiBarnevern har som overordnet mål å bidra til at barn, unge og foreldre som trenger hjelp skal få hjelp som virker til rett tid. De skal møte et samarbeidende barnevern som gir reell mulighet til medvirkning, og skal gis styrket rettssikkerhet. I tillegg ønsker DigiBarnevern å bidra til at barnevernet oppleves trygt for barna, yter likeverdige tjenester, og at tilliten til barnevernet styrkes. Det er seks leveranser som til sammen bidrar til et helhetlig løft av det kommunale barnevernet. Kommunene har ansvar for de to første leveransene, Bufdir for de fire siste:

- - Digitale løsninger for ansatte i det kommunale barnevernet Kommunale barnevernsløsninger - Digitale løsninger for ansatte i det kommunale barnevernet Kommunale barnevernsløsninger som gir støtte til arbeidet (også kalt «fagsystem» eller «saksbehandlingssystem»)
- - Digitale tjenester som er tilgjengelige direkte for barn, unge og foreldre Innbyggertjenester - Digitale tjenester som er tilgjengelige direkte for barn, unge og foreldre Innbyggertjenester som er i kontakt med det kommunale barnevernet.
- - Et nytt faglig rammeverk for å støtte ansatte i det kommunale Barnevernsfaglig kvalitetssystem - Et nytt faglig rammeverk for å støtte ansatte i det kommunale Barnevernsfaglig kvalitetssystem barnevernet. Kvalitetssystemet vil være den faglige kjernen i de kommunale barnevernsløsningene og vil til enhver tid reflektere «beste praksis» innen barnevern.
- - En nettside hvor privatpersoner og offentlig ansatte Nasjonal portal for bekymringsmeldinger - En nettside hvor privatpersoner og offentlig ansatte Nasjonal portal for bekymringsmeldinger kan sende inn bekymringsmeldinger til barnevernet. Bekymringsmeldinger går i dag i all hovedsak per post.
- - nasjonal rapporteringsbank for barnevernsområdet som gjør det mulig Rapporteringsbank: - nasjonal rapporteringsbank for barnevernsområdet som gjør det mulig Rapporteringsbank: å tilrettelegge for effektiv rapportering av data og bedre analyser og læring
- - Felles modeller (informasjon, prosess, Begreper, informasjonsmodell og meldingsformater - Felles modeller (informasjon, prosess, Begreper, informasjonsmodell og meldingsformater begreper) og standarder som muliggjør kommunikasjon og informasjonsutveksling. Hensikten er å legge til rette for en mer effektiv rapportering av data, samt legge grunnlaget for å kunne samle og sammenstille tallmateriale fra det kommunale barnevernet som kan brukes til rapportering og styring for både stat og kommune.

1 fra prosjektet DigiBarnevern. 1 fra prosjektet DigiBarnevern.

######## [Boks slutt]

Forvaltningen innfører i økende grad hel eller delvis automatisering av behandlingen av rutinemessige enkeltsaker. Programvare kan ikke utføre automatisert skjønnsutøvelse, men med maskinlæring kan maskiner utføre operasjoner som på skjønn. Basert på store datamengder ligner kan maskinen kjenne igjen mønstre fra tidligere praksis mv. og gjenta og forsterke denne praksisen på nyere saker. Kvaliteten på avgjørelsene avhenger av kvaliteten på tidligere saksbehandling og datakvaliteten på opplysningene som inngår i beslutningsgrunnlaget. Et utfordring ved kunstig intelligens og maskinlæring i saksbehandlingsprosesser er at det kan være vanskelig å gjenskape begrunnelsen for vedtaket/resultatet av prosessen. Dette har igjen betydning for muligheten til å dokumentere saksbehandlingsprosessene i forvaltningen. Det er mulig å lagre algoritmer, selv om de kan være vanskelig tilgjengelige, men det vil være vanskelig å dokumentere maskinlæringens endring av algoritmen som følge av læring og dermed selve rettsanvendelsen. Problemstillingene drøftes i kapittel 14.3.4 og 14.4.3.