ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
## Purple Bench Project

#### About the Purple Bench Project

The Purple Bench Project supports the installations of a series of purple benches in public spaces to honour all victims killed as a result of domestic and family violence (DFV). The purple bench initiative began in Canada in 2015. In Nova Scotia, Canada, purple benches are located in public parks to honour the memory of women murdered by their partner and to provide help numbers for people experiencing DFV. They are known as Barb’s Benches and were launched in 2015 to mark the 25-year anniversary of the murder of Barb Ballie by her husband.

#### The Purple Bench Project in WA

The Purple Bench Project was bought to Western Australia (WA) by the Women’s Council for Domestic and Family Violence Services WA, the previous peak body for domestic and family violence services, now known as Centre for Women’s Safety and Wellbeing (CWSW). The first bench in WA was launched by the Hon. Simone McGurk, MLA - Minister for Child Protection; Women’s Interests; Prevention of Family and Domestic Violence; Community Services and Dr Brad Pettit - Mayor, City of Fremantle in 2018. Since then, many purple benchs have been installed throughout WA, with the initiative being supported by Local Government and Members of Parliement. The project has become a prominent place-based initiative which honours victims killed as a result of DFV, raises awareness of DFV in the community and provides the details of crisis phonelines that can provide assistance. The Purple Bench Project does not currently receive any funding. This means registrants are responsible for funding their local Purple Bench Project. CWSW provide in-kind support for registrants by providing the information required to successfully install and launch their Purple Bench.

##### Purple is associated with the global Domestic Violence Awareness Movement
муниципальной услуги	документов
2	Подготовка уведомления об отказе предоставлении выписки из домовой (поквартирной) книги, поквартирной карточки	При наличии оснований для отказа в предоставлении муниципальной услуги	1 рабочий день	Специалист органа (МФЦ), ответственный за прием и регистрацию документов	Техническое и документационное обеспечение	Прилржение 3 Приложение 3.1
3	Подготовка выписки из домовой (поквартирной) книги, поквартирной карточки	При отсутствии оснований для отказа в предоставлении муниципальной услуги	1 рабочий день	Специалист органа (МФЦ), ответственный за прием и регистрацию документов	Техническое и документационное обеспечение	Приложение 1 Приложение 2 Приложение 1.1 Приложение 2.1
4	Подписание руководством и заверение печатью выписки из домовой (поквартирной) книги, поквартирной карточки	Выписка, подписанная начальником подразделения органа местного самоуправления, заверяется печатью подразделения, регистрируется в журнале «Регистрация выданных справок» с присвоением регистрационного номера, даты выдачи, указанием фамилии заявителя и адреса, по которому расположен частный жилой дом или жилое помещение муниципального жилищного фон да	1 рабочий день	Специалист органа (МФЦ), ответственный за прием и регистрацию документов	Техническое и документационное обеспечение
5	Уведомление заявителя о необходимости получения выписки из домовой (поквартирной) книги, поквартирной карточки (об отказе в выдача (поквартирной) книги, поквартирной карточки	1 рабочий день	Специалист органа (МФЦ), ответственный за прием и регистрацию документов	Техническое и документационное обеспечение
6	Выдача выписки из домовой (поквартирной) книги, поквартирной карточки заявителю	1 рабочий день	Специалист органа (МФЦ), ответственный за прием и регистрацию документов	Техническое и документационное обеспечение
- - Skatteforvaltningsloven § 3-8 legger myndighet til Skattedirektoratet.
- - Politiregisterloven § 33 legger myndighet til Politidirektoratet, riksadvokaten, Justisdepartementet og Politiets sikkerhetstjeneste.
- - Folkeregisterloven § 10-3 legger myndighet til «registermyndigheten».

Utvalget mener at Nasjonalarkivet har en forståelse for forskningens behov og arbeidsmåte som tilsier at direktoratet selv bør kunne ta stilling til forskerinnsyn i dokumentasjon som er overført. Vurderingstemaet bør ligge nær det som følger av forvaltningslovforskriften § 8. Utvalget foreslår imidlertid å utvide hjemmelen til ikke bare å omfatte forskerinnsyn, men også alt annet innsyn som har saklig grunn. Media vil ofte ha berettiget interesse i taushetsbelagt dokumentasjon, men Nasjonalarkivet vil likevel måtte kreve redegjørelser som underbygger den saklige grunnen for innsynet. Nasjonalarkivet vil også måtte ha hjemmel til å stille vilkår for innsyn. Slike vilkår kan også stilles til forskere. Utvalget har ikke gått inn i og utredet spørsmålet om innsyns for forskere i kommunalt og fylkeskommunalt materiale. Dagens ordning går ut på at det enkelte departement avgjør forespørsler. Systemet er tungvint og tidkrevende og medfører en underutnytting av arkivene, det vil si at potensialet for å hente ut verdifull kunnskap ikke blir utnyttet. Spørsmålet bør utredes nærmere.

#### 20.4.6 Forlengelse av taushetsplikt

Etter forvaltningsloven § 13 c tredje ledd faller taushetsplikten bort etter 60 år. I enkelte lover gjelder taushetsplikt lenger enn den frist forvaltningsloven opererer med. Da er det hensiktsmessig at Nasjonalarkivets taushetsplikt forlenges tilsvarende. Utvalget foreslår en uttrykkelig regel om forlengelse. Arkivverket har en særskilt adgang etter forvaltningslovforskriften § 11 til å forlenge taushetsplikt. Hjemmelen videreføres i lovutkastet.

#### 20.4.7 Nekte innsyn selv om taushetsplikt har falt bort

Av personvernhensyn kan det være behov for å nekte innsyn i dokumentasjon ikke lenger omfattet av taushetsplikt. Utvalget foreslår en hjemmel for det. Vilkåret er at sterke personvernhensyn gjør seg gjeldende.

#### 20.4.8 Taushetsplikt ved massedigitalisering

For å legge til rette for massedigitalisering og nettpublisering er det behov for å ta stilling til taushetsplikt for et stort materiale samlet på forhånd. Utvalget forslår en forskriftshjemmel om innsyn og unntak fra taushetsplikt ved digital tilgjengeliggjøring.

#### 20.4.9 Partsinnsyn og innsynsrett i bestemte sakstyper

Parter har innsyn i taushetsbelagte opplysninger i større grad enn allmennheten. Statusen som «part» faller ikke bort selv om saken er avsluttet. Samtidig kan det framstå som kunstig å anse noen som part overfor arkivinstitusjonen, som bare bevarer dokumentasjonen. I tillegg gir særlovene i varierende grad innsynsrettigheter i dokumenter til bestemte grupper, for eksempel etterlatte, barn av sæddonorer osv. Her kan det være gode grunner til at en slik ervervet status skal følge med ved overleveringen av dokumentasjon. Utvalget foreslår dette som en konkret regel.
regelen om tidspunkt for stortingsval i Grl. § 54, viste Menneskerettsutvalet til den ulovfesta 11 læra om konstitusjonell naudrett. På grunnlag frå forslag frå Vallovutvalet er det sett fram forslag om å grunnlovfeste ein beredskapsheimel for stortingsval med høve til utsetjing og forlenging av valtinget, eller omval, dersom «det har skjedd noko ekstraordinært som gjer at 12 ein vesentleg del av veljarane kan bli hindra frå å røyste». Denne beredskapsheimelen ville fullt ut ha regulert det tilfellet eg er beden om å greie ut. Trass i at Grunnlova sjølv ikkje inneheld ein generell derogasjonsheimel, har både Stortinget og domstolane (Høgsterett og Riksretten) i visse naudsituasjonar godteke fråvik frå Grunnlova med heimel i konstitusjonell naudrett. Grunnlaget for konstitusjonell naudrett kan seiast å vere todelt og byggjer både på ei tolking av Grunnlova og prinsippa for den og på stats- og rettspraksis. Teoretisk er konstitusjonell naudrett grunngitt som ein type konstitusjonell rettsstridsreservasjon. Tanken er at staten kan kome i situasjonar som ligg utanfor det den skrivne statsretten tek sikte på, og som gjer det naudsynt å bryte Grunnlovas bokstav eller 13 vanlege tolking for å avverje ei fare for viktige samfunnsinteresser. Ut frå dette synet er brot på reglane i Grunnlova ikkje rettsstridige dersom situasjonen kvalifiserer til konstitusjonell naudrett, fordi den elles grunnlovstridige handlinga då er naudsynt for å verne om eller oppretthalde dei verdiane som Grunnlova skal sikre. Konstitusjonell naudrett er altså forstått i Noreg som eit rettsgrunnlag i samsvar med Grunnlova og ikkje eit brot på den. I samband med beredskapslova i 1950, formulerte Johs. Andenæs tilhøvet mellom Grunnlova og konstitusjonell naudrett slik: «Nødrettsbetraktninger kan føre til å sette seg ut over i et ordene grunnlovbud, eller til å sette seg ut over den av grunnlovbudet, men ikke til ellers vanlige tolking 14 å sette seg ut over , rett tolket.» Konsekvensen er at elles grunnlovsstridige grunnloven handlingar som følgje av naudsituasjonen ikkje kan føre til riksrettsansvar og straff, skadebot 15 eller tap av rettar etter Grunnlova jf. Grl. § 86 og ansvarslova § 11. Det er vanskeleg å trekkje eit skarpt skilje mellom konstitusjonell naudrett og ei tolking av Grunnlova i lys av ein faktisk naudsituasjon. Langt på veg er dette to sider av same sak. I ein krisesituasjon vil styresmaktene innanfor vanlege tolkingsprinsipp kunne ha eit noko større 16 handlingsrom innanfor dei gjeldande reglane enn i ein normalsituasjon. Eg går ikkje vidare inn på spørsmålet her.
########## Tiltak for å styrke kvaliteten på barnehagelærarutdanninga

Kunnskapsdepartementet vil følge opp arbeidet med å styrke kvaliteten i barnehagelærarutdanninga og sjå anbefalingane i rapportane frå følgegruppa for BLU i samanheng med tilrådingane i rapporten frå ekspertgruppa for barnehagelærarrolla. I Tett på-meldinga er eitt av forslaga å setje ned ei ekstern gruppe som skal foreslå konkrete endringar i rammeplanen for BLU. Denne gruppa startar arbeidet hausten 2020. I behandlinga av Prop. 117 S (2019 - 2020) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2020 blei det løyvd 5 mill. kroner for å auke forskingskompetansen i barnehagelærarutdanningsmiljøa. Midlane er tildelte Noregs forskingsråd. Departementet foreslår å vidareføre dette tiltaket som del av tildelinga til forskingsprogrammet FINNUT over kap. 201 Analyse og kunnskapsgrunnlag, post 21 Særskilde driftsutgifter. Strategien gir retning Lærerutdanning 2025: nasjonal strategi for kvalitet og samarbeid i lærerutdanningene for arbeidet med å utvikle kvalitet i alle lærarutdanningane. Styrking av samarbeidet mellom utdanningsinstitusjonane og barnehagane er ein del av oppfølginga. Eit hovudgrep i strategien er partnarskap mellom lærarutdanningane og barnehage- og skuleeigarar for å etablere lærarutdanningsbarnehagar og lærarutdanningsskular. I 2020 auka tildelinga til universitet og høgskular til partnarskapssamarbeid for å styrke praksis i lærarutdanningane, og ordninga blei utvida til å omfatte barnehagelærarutdanninga. Sjå omtale under kap. 275, post 21.

########## Tiltak for å styrke kompetansen i heile personalgruppa

Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å setje i gang ein treårig pilot for ekstern rettleiing av barnehageeigarar i utvalde fylke. Målet med rettleiinga er å styrke kvalitetsutviklinga i barnehagane som deltek og få kunnskap om korleis eit eventuelt fast tilbod om dette kan innrettast. Departementet foreslår å løyve 5 mill. kroner i 2021 til å vidareføre tiltaket. Kompetansestrategien for barnehagen skal støtte opp under arbeidet med både rekruttering og kompetanseutvikling, jf. Kompetanse for fremtidens barnehage. Revidert strategi for kompetanse og . Dei tilsette i barnehagen har ulike kompetansebehov, og tiltaka er retta mot rekruttering 2018 - 2022 alle grupper tilsette. I løpet av strategiperioden skal Utdanningsdirektoratet utarbeide nasjonale rammer for barnehagefagleg grunnkompetanse. På oppdrag frå direktoratet har OsloMet levert eit kunnskapsgrunnlag om barnehagefagleg grunnkompetanse som utgangspunkt for dette arbeidet. Gjennom den regionale ordninga for kompetanseutvikling, som er omtala i strategien, skal dei statlege kompetansemidlane nyttast på ein måte som er betre tilpassa dei lokale behova. Kompetansemidlane skal i hovudsak nyttast til barnehagebasert kompetanseutvikling der heile personalet saman arbeider med å utvikle den pedagogiske praksisen i den einskilde barnehagen. Det kan bli aktuelt å tildele ekstra midlar til tilskotsordninga til lokal kompetanseutvikling i barnehage og grunnopplæring hausten 2021 dersom det er handlingsrom til det. For meir informasjon om midlane, sjå omtale under kap. 231, post 21.
Opplæring i rusinstitusjonar	12 238
Lycée International de Saint-Germain-en-Laye	5 356
Internatdrifta ved Feiring videregående skole	17 400
Sum	186 434

######## Kap. 228 Tilskot til frittståande skular o.a.

(i 1 000 kr)
Post	Nemning	Reknesk ap 2019	Saldert budsjett 2020	Forslag 2021
70	Frittståande grunnskular , overslagsløyving	2 771 821	2 875 033	3 154 601
71	Frittståande vidaregåande skular , overslagsløyving	1 635 623	1 678 612	1 718 569
72	Diverse skular som gir yrkesretta opplæring , overslagsløyving	156 480	169 916	161 878
73	Frittståande grunnskular i utlandet , overslagsløyving	113 394	124 389	128 845
74	Frittståande vidaregåande skular i utlandet , overslagsløyving	20 397	23 235	22 133
75	Frittståande skular for funksjonshemma elevar , overslagsløyving	338 772	347 299	365 466
76	Andre frittståande skular , overslagsløyving	42 571	41 071	42 046
77	Den tysk-norske skolen i Oslo , overslagsløyving	27 636	28 288	30 104
78	Kompletterande undervisning	24 595	24 004	24 772
79	Toppidrett	47 533	48 808	56 903
81	Elevutveksling til utlandet	2 056	2 122	2 190
82	Kapital- og husleigetilskot til friskular	64 158	66 218	83 337
84	Redusert foreldrebetaling i skulefritidsordninga	3 000
Sum kap. 0228	5 245 036	5 428 995	5 793 844

Lov av 4. juli 2003 nr. 84 om frittståande skolar (friskulelova) skal medverke til at det kan bli oppretta og drive frittståande skular i Noreg, slik at foreldre og elevar kan velje andre skular enn dei offentlege, jf. menneskerettslova § 2 nr. 2. Løyvingane over kap. 228 går til tilskot til frittståande skular som er godkjende etter friskulelova. Tilskotet oppfyller dei finansielle pliktene staten har overfor frittståande skular som er godkjende etter lova. I tillegg blir det over dette kapittelet gitt tilskot til kompletterande undervisning, jf. friskulelova § 6-4, Den tysk - norske skolen i Oslo, toppidrett og elevutveksling i utlandet.
Som del av en revisjon i samsvar med lov, forskrift og god kommunal revisjonsskikk i Norge, herunder ISA-ene, utøver vi profesjonelt skjønn og utviser profesjonell skepsis gjennom hele revisjonen. I tillegg:

- • identifiserer og anslår vi risikoen for vesentlig feilinformasjon i prosjektregnskapet, enten det skyldes misligheter eller utilsiktede feil. Vi utformer og gjennomfører revisjonshandlinger for å håndtere slike risikoer, og innhenter revisjonsbevis som er tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon. Risikoen for at vesentlig feilinformasjon som følge av misligheter ikke blir avdekket, er høyere enn for feilinformasjon som skyldes utilsiktede feil, siden misligheter kan innebære samarbeid, forfalskning, bevisste utelatelser, uriktige fremstillinger eller overstyring av intern kontroll.
- • opparbeider vi oss en forståelse av den interne kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk for en mening om effektiviteten av selskapets interne kontroll.
- • evaluerer vi om de anvendte regnskapsprinsippene er hensiktsmessige og om regnskapsestimatene og tilhørende noteopplysninger utarbeidet av ledelsen er rimelige

Vi kommuniserer med ledelsen blant annet om det planlagte omfanget av revisjonen og til hvilken tid revisjonsarbeidet skal utføres. Vi utveksler også informasjon om forhold av betydning som vi har avdekket i løpet av revisjonen, herunder om eventuelle svakheter av betydning i den interne kontrollen.

(Sted og dato) (Revisors underskrift og tittel)

19

NKRFs Revisjonskomité - Uttalelser og rapporter fra revisor i kommunal sektor
I denne forbindelse kan nevnes at også såkalt middelbar besittelse - dvs hvor det er en tredjemann som sitter med tingen på avhenderens vegne - etter tilhøva vil kunne godtas som besittelse i forhold til §1. Et krav her må imidlertid være at denne person står under avhenderens ordre med hensyn til utlevering. Befinner tingen seg i et leid lagerlokale el, må det normalt være et vilkår at avhenderen eller hans folk har nøklene til lokalet. Særlige problemer oppstår når tingen er levert til reparasjon eller deponert hos tredjemann og avhenderen bare sitter med en kvittering, oppbevaringsbevis o L. Dersom tingen ikke blir utlevert uten mot innløsing av innleveringsbeviset, bør avhenderen som utgangspunkt anses legitimert i forhold til §1, jfr nedenfor om praktiseringen av kravet til overlevering i et slikt 4 tilfelle.»

Det er altså mulig å ekstingvere rettigheter i gods under et transportdokument også under godtroloven. Legitimasjonsreglene har etter dette blitt temmelig kompliserte og i beste fall vanskelige å praktisere. Det beste må da være å ikke ha egne ekstinksjonsregler av dette slaget i sjøloven. Utgangspunktet blir da ved dobbeltsalg at den som først gjør avtale om kjøp av godset vinner rett til det. Erverv av en original av transportdokumentet kan i denne sammenhengen ha den betydning at det er klart at salgsavtalen skal oppfylles med akkurat denne skipningen, men dette er ikke en verdipapirrettslig funksjon av transportdokumentet. En muntlig meddelelse ville gjort samme nytten (men er kanskje vanskeligere å bevise i ettertid). Unntak kan gjelde når en av pretendentene har fått eksklusiv kontroll over godset i god tro. Da vil man kunne ekstingvere etter godtroloven. Men slik kontroll vil man ikke kunne få ved ett av flere originaler av transportdokumentet. Men antakelig må det godtas at man kan få besittelsen i godtrolovens forstand dersom man har alle eksemplarene av transportdokumentet, selv om det kan tenkes at konkurrerende godtroerverv skjer på grunnlag av fysisk besittelse av godset eller på grunnlag av et annet dokumentsett. Etter dette kan det tenkes at flere er berettiget til å ekstingvere etter godtroloven. I disse sjeldne tilfellene bør vel den gå foran som sist oppfylte vilkårene for ekstinksjon. Heller ikke rettigheter vunnet ved ekstinksjon er beskyttet etter godtroloven. I praksis betyr dette at regelen opprettholdes om at den som har fått godset utlevert i god tro, ikke plikter å gi det fra seg. Lovteknisk vil det enkleste være ikke å videreføre sjøloven § 306 første ledd.

### Stansningsrett

Sjøloven § 307 lyder:

«Den rett en selger har ved mislighold til å hindre utlevering av godset til kjøperen eller dennes bo eller til å kreve det tilbake, gjelder selv om konnossementet er overlevert til kjøperen. Stansningsretten kan ikke gjøres gjeldende overfor en tredjeperson som i god tro har ervervet et ordre- eller ihendehaverkonnossement.»
7.5. Издержки и выгоды адресатов предлагаемого правового регулирования, не поддающиеся количественной оценке: отсутствуют. 7.6. Источники данных: отсутствуют.

- 8. Оценка рисков неблагоприятных последствий применения предлагаемого правового регулирования:

8.1. Виды рисков	8.2. Оценка вероятности наступления неблагоприятных последствий	8.3. Методы контроля рисков	8.4. Степень контроля рисков (полный / частичный / отсутствует)
отсутствуют	отсутствуют	отсутствуют	отсутствуют

8.5. Источники данных: отсутствуют.

- 9. Сравнение возможных вариантов решения проблемы:

Вариант 1	Вариант 2
9.1. Содержание варианта решения проблемы	Принятие муниципального нормативного правового акта	Непринятие муниципального нормативного правового акта
9.2. Качественная характеристика и оценка динамики численности потенциальных адресатов предлагаемого правового регулированияп в среднесрочном периоде (1 - 3 года)	юридические лица; индивидуальные редприниматели.	отсутствуют
9.3. Оценка дополнительных расходов (доходов) потенциальных адресатов регулирования, связанных с введением предлагаемого правового регулирования	отсутствуют	отсутствуют
9.4. Оценка расходов (доходов) бюджетов, связанных с введением предлагаемого правового регулирования	тсутствуют	отсутствуют
9.5. Оценка возможности достижения заявленных целей регулирования (раздел 3 сводного отчета) посредством применения рассматриваемых вариантов предлагаемого правового регулирования	предполагаемая цель будет достигнута	предполагаемая цель не будет достигнута
9.6. Оценка рисков неблагоприятных последствий	отсутствуют	отсутствие порядка передачи материалов

9.7. Обоснование выбора предпочтительного варианта решения выявленной проблемы:
# Políticas y Código Ético

Última actualización 9 Junio 2022

## Nuestro plan para un futuro justo y sostenible

Reconocemos que el mundo está cambiando y debemos adaptarnos y actuar para enfrentar los desafíos inmediatos y emergentes y el aumento de las expectativas de nuestras partes interesadas y las comunidades globales. Estamos comprometidos a evolucionar conti- nuamente y garantizar que operamos y hacemos crecer nuestro ne- gocio de manera responsable y sostenible.

## Estamos All In

All In es nuestro plan para hacer una diferencia positiva en un mundo cambiante para nuestra gente, comunidades y el planeta. Nos lleva hacia nuestro 200 aniversario en 2033 y un mundo más justo y verde. Está en el corazón de nuestro propósito proporcionar servicios de aviación seguros y confiables, ahora y para el futuro. Trabajaremos en estrecha colaboración con nuestros socios de la industria, clien- tes y proveedores para llegar a donde necesitamos ir. Involucraremos e inspiraremos a nuestra gente porque creemos que todos pueden hacer una diferencia positiva. Desde simples ac- ciones locales hasta grandes iniciativas globales y todo lo demás. Estamos todos adentro. Menzies se enorgullece de ser signatario del Pacto Mundial de las Naciones Unidas. Como parte de nuestro compromiso con las prác- ticas empresariales sostenibles y responsables, Menzies se compro- mete a alinear las estrategias y operaciones con diez principios uni- versales sobre derechos humanos, trabajo, medio ambiente y anti- corrupción, y a tomar medidas que promuevan los objetivos socia- les, en particular los Objetivos de Desarrollo Sostenible.