########## Auka bruk av kvalifisert tolk

Departementet følger opp høyringa og arbeidet med ein ny tolkelov. IMDi er nasjonal fagmyndigheit for tolking i offentleg sektor, med ansvar for mellom anna Nasjonalt tolkeregister. Dette registeret er styrkt og det skal jobbast vidare med å rekruttere fleire kvalifiserte tolkar til registeret. Departementet foreslår å løyve 11,2 mill. kroner til ei styrking for auka bruk av kvalifisert tolk i 2021. Midlane skal nyttast til å etablere fleire tilbod til kvalifisering av tolkar, å gjere det nasjonale tolkeregisteret kjent og å auke kompetansen til dei som bestiller tolkar. Tiltaka skal sikre at offentlege tolkebrukarar etterlever tolkelova, og å medverke til auka bruk av kvalifisert tolk i offentleg sektor. Vidare foreslår departementet 1,1 mill. kroner til vidareføring av tolkeutdanning på Vestlandet. Til saman foreslår departementet å løyve 2,8 mill. kroner til dette tiltaket.

########## Betre føresetnader for integrering gjennom innsats i utsette byområde

I einskilde område i dei største byane i Noreg er det utfordringar i levekår som kan gi grobotn for utanforskap, uro og manglande tryggleik. Desse områda har òg ein høg prosentdel innbyggarar med innvandrarbakgrunn. Regjeringa har sett ned eit utval som innan utgangen av 2020 vil levere ei offentleg utgreiing om levekårs- og integreringsutfordringar i byområde og i område rundt dei store byane i landet. Utvalet skal mellom anna kome med forslag til tiltak som kan fremje gode oppvekst- og levekår og gode føresetnader for integrering. Regjeringa har gjennom såkalla områdesatsingar allereie styrkt innsatsen i utsette område med tiltak retta inn mot auka sysselsetjing, betre folkehelse, auka deltaking, inkluderande bumiljø og kriminalitetsførebyggande arbeid. I 2021 blir arbeidet med å betre levekåra i utsette byområde vidareført, jf. omtale under kap. 226, post 21 og i Prop. 1 S (2020 - 2021) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet.

########## Styrkt krav om ferdigheiter i norsk munnleg for rett til norsk statsborgarskap

Regjeringa ønsker at norsk statsborgarskap skal henge høgt. Det er til gunst for alle dersom tildeling av statsborgarskap også er innretta slik at det er integreringsfremjande. Dette er mellom anna årsaka til at regjeringa har foreslått for Stortinget å heve kravet til ferdigheiter i norsk munnleg for statsborgarskap frå nivå A2 til B1. Gode norskferdigheiter er nøkkelen til integrering og viktig både for tilgangen til arbeid, for ei stabil tilknyting til arbeidslivet og for mobilitet på arbeidsmarknaden. Norskferdigheiter er også viktig for deltaking på andre samfunnsområde. Departementet vil fastsetje eit nytt unntak for personar som ikkje innfrir språkkravet på grunn av personlege føresetnader som dei ikkje sjølve rår over, eller av helsemessige årsaker. Stortinget har våren 2020 vedteke ein lovheimel for å gi forskrift om bruk av heilautomatiserte avgjerder i statsborgarsaker, og forskrifta blei fastsett av departementet i april 2020. Dei største gevinstane ved automatisering er knytte til betre ressursutnytting i forvaltninga. For brukaren vil automatisering over tid gi kortare saksbehandlingstid og redusert tidsbruk knytt til søknadsprosessen. I prognosen for 2020 og 2021 er det ein stor auke i søknader om statsborgarskap. Dette heng saman med at prinsippet om eitt statsborgarskap blei avvikla frå 1.1.2020, jf. Prop. 111 L (2017 - 2018). Samla er det forventa 60 000 fleire søknader om norsk statsborgarskap i perioden 2020 - 22 som følge av endringa. Den reduserte saksinngangen til UDI i 2020 gjer at UDI vil ha færre ubehandla saker totalt sett ved inngangen til 2021 og vil derfor auke innsatsen på søknader om statsborgarskap. For å hindre at saksbehandlingstida blir altfor lang foreslår regjeringa å auke løyvinga til politiet og UDI med til saman 61,5 mill. kroner i 2021 for å auke kapasiteten til å handtere sakene, jf. omtale i Prop. 1 S (2020 - 2021) for Justis- og beredskapsdepartementet. UDI vil ta i bruk heilautomatiserte avgjersler i dei enkle sakene.