piloten for programmet har 159 personar fått innvilga norsk statsborgarskap. Det er enno ikkje fatta vedtak i nokre av sakene som er omfatta av det ordinære programmet. Sakene er prioriterte, men arbeidet er omfattande. Rundt 100 av dei som deltek i programmet har fått verifisert identiteten sin, men på grunn av pandemien blir det ikkje gjort nye verifiseringar. Det er usikkert når programmet vil bli sluttført.

########## Auka behov for meir brukarretta digitalisering

I dag er det ofte slik at brukarane av offentlege digitale tenester må ha kontakt med fleire tenester frå ulike aktørar. Det er stor variasjon når det gjeld i kva grad offentlege verksemder ser tenester i samanheng og har sett seg inn i behova til brukarane. Til dømes har flyktningar ei brukarreise frå mottak til arbeidsliv som er særskild for denne gruppa. Det blir registrert data om desse personane i ulike system. Dette gjeld til dømes både kompetansen dei har med seg, og kva dei oppnår gjennom introduksjonsprogrammet. Det er naudsynt å sjå nærare på kva slags behov denne gruppa har når det gjeld informasjon og informasjonsutveksling med det offentlege tenesteapparatet. I tillegg er det behov for betre samhandling mellom offentlege etatar når det gjeld bruk av registrerte data. Noreg er blant dei fremste landa i verda når det gjeld tilgang til og bruk av IKT i befolkninga, men det er framleis store grupper som ikkje deltek digitalt. Innvandrarar frå land i Afrika og Asia utgjer ein vesentleg del av denne gruppa. Å sørge for at deltakarane i introduksjonsprogrammet utviklar tilstrekkeleg digital kompetanse til å kunne delta i arbeids- og samfunnsliv, er ei utfordring og sentralt for å førebygge utanforskap.

######### Strategiar og tiltak

########## Kvalifisering og busetjing Tiltak for effektiv kvalifisering i mottaksperioden

Det er ein fordel at den einskilde bebuaren i mottak kjem tidleg i gang med kvalifisering. I den nye integreringslova blir plikta til å delta i opplæring i norsk for asylsøkarar som er i målgruppa, vidareført. Opplæringa i norsk kultur og norske verdiar er i ny integreringslov foreslått innlemma i opplæringa i samfunnskunnskap. Tema frå opplæringa i norsk kultur og norske verdiar, som til dømes tema som kvinners rettar, likestilling, LHBTI-rettar og religionsfridom, vil inngå i den nye opplæringa i samfunnskunnskap. Dette inneber også eit auka timeomfang i faget samfunnskunnskap for deltakarar som har rett og plikt til opplæring. Departementet foreslår derfor å løyve 3,1 mill. kroner til dette over kap. 292, post 60. For nærare omtale sjå postomtalen. Vertskommunar for mottak kan tilby standardiserte element frå introduksjonsprogrammet og integreringsfremjande tiltak til personar som bur i mottak, og som har fått eit opphaldsløyve som medfører at dei er i målgruppa for introduksjonsprogrammet. Særlege integreringsmottak blei oppretta i 2016, med mellom anna fulltidsprogram for bebuarar. Ved utgangen av 2019 var det tre integreringsmottak. Dagens modell med integreringsmottak blir vidareført. Talet på integreringsmottak vil framleis vere avhengig av kor mange asylsøkjarar det er i målgruppa.

########## Tiltak for meir treffsikker busetjing

Treffsikker busetjing inneber mellom anna at nykomne skal busetjast i kommunar med eit relevant tilbod om kvalifisering, utdanning, arbeid og anna tenestetilbod.