ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
# Scoil Mhuire Maths Policy

- 1. Introduction.

#### We drew up our school plan following our maths in-service. All members of staff contributed to the school plan.

Maths is a very important area of the curriculum. It is concerned with the acquisition, understanding and application of mathematical skills required in providing the child with the necessary skills to live a full life. Most of the infants enrolling in Scoil Mhuire have attended playschool or Montessori school and therefore have had some informal contact with early mathematical skills.

#### We would like to ensure that there is continuity of maths language and uniformity of teaching approaches.

- 2. Vision.

It is envisaged that after their primary schooling our pupils will have acquired the necessary mathematical skills to participate fully in the mathematical curriculum in second level school. They should be able to engage in problem solving of a practical nature in their everyday lives. We hope that all pupils will be confident in using maths and see maths as fun.

- 3. Aims.
- 1. To develop a positive attitude towards mathematics through interesting and meaningful experiences.
- 2. To enable the children to develop problem-solving abilities.
- 3. To develop an appreciation of the practical aspects of mathematics and to apply them to everyday life.
- 4. To enable children to use the mathematical language accurately and effectively.
- 5. To help the children acquire an understanding of mathematical concepts - appropriate to their age and ability.
- 6. To help the children to become proficient in mathematical skills and in recalling basic numerical facts.
- 7. To provide many opportunities to revise maths concepts before exploring new concepts.
- 8. To assess at regular intervals using a variety of methods.
- 9. To share resources, ideas and practice.
§ til anna lovgiving § til anna lovgiving 4. (1) Denne lova avgrensar ikkje dokumentasjonsplikt som følgjer av anna regelverk. (2) For tryggleiksgradert informasjon skal reglane i sikkerhetsloven med forskrifter i tilfelle konflikt gå framfor føresegnene i denne lova. Definisjonar § 5. I denne lova er meint med: a) dokumentasjon: informasjon som fortløpande stadfestar korleis ei verksemd, ein organisasjon eller person har handla, utøvd makt ved avgjerder eller utført tenester og andre oppgåver. Dette omfattar mellom anna prosessar, avgjerder, handlingar med rettslege verknader og vesentlege hendingar og forhold. b) dokumentere: å sørgje for dokumentasjon. c) arkiv: dokumentasjon som skal takast vare på i lang tid for formål nemnde i § 1. d) arkivinstitusjon: verksemd med hovudformål å ta vare på og gjere tilgjengeleg arkiv omfatta av lova.

########## II. Plikt til å dokumentere og til å bevare dokumentasjon

§ § 6. (1) Verksemder skal regelmessig oppdatere ein dokumentasjonsstrategi som: a) greier ut omdokumentasjonsplikter som gjeld for verksemda, og omkva for dokumentasjon som er særleg viktig for verksemda b) beskriv korleis arbeidet med å ta hand om dokumentasjonspliktene er organisert c) greier ut kva informasjonssystem verksemda bruker til å skape og ta vare på dokumentasjon omfatta av denne lova d) greier ut om korleis verksemda bruker kommunikasjonskanalar, som sosiale medium e) greier ut om korleis verksemda sørgjer for langtidsbevaring, minimering og sletting av dokumentasjon og arkiv f) refererer til verksemda sine styringsdokument for informasjonstryggleik, personvern, anskaffingar mv. og g) gir ei vurdering av om verksemda rettar seg etter denne lova. (2) Øvste organet i verksemder omfatta av § 2 første ledd bokstav a til c skal vedta dokumentasjonsstrategien minst éin gong kvart fjerde år. Dokumentasjon i felles system § 7. (1) Når fleire verksemder produserer dokumentasjon som nemnd i §§ 8 - 13 i felles system, skal dei avtale kven som har ansvaret for å ta hand om pliktene etter denne lova. I fråvær av avtale er det den som har behandlingsansvaret for personopplysningar, som har pliktene, jf. § 22. Elles har eigaren av systemet dette ansvaret. (2) Kongen kan gi forskrift om behandling, bevaring og tilgjengeleggjering av dokumentasjon ved saksbehandling og samhandling i felles system og kan bestemme kva for verksemd som har ansvaret når dette ikkje følgjer av første ledd. Plikt til å dokumentere kommunikasjonen til verksemda § 8. (1) Verksemder skal dokumentere den eksterne kommunikasjonen sin.
forhåndsstemmeperioden bør etter departementets vurdering være like, og forslaget om at de tas imot i konvolutt alle dagene opprettholdes. og har uttalt at departementet bør gjøre en ny vurdering av om en Skien kommune Hol kommune egen avkryssingsstemmeseddel skal benyttes ved valget i 2021. Arbeidsgruppen har bedt departementet vurdere om en egen avkryssingsstemmeseddel kan brukes for å gjøre gjennomføringen av ambulerende stemmegiving enklere. Departementet pekte i høringsnotatet på at hensynet til at også velgere som stemmer hjemme har lik mulighet til å gi personstemme, tilsier at dette forslaget ikke følges opp videre. Det vil også innebære å innføre en ny type stemmeseddel og en ny rutine for gjennomføring av ambulerende stemming, og det mente departementet ville være uheldig. Tidsbesparelsen ved bruk av en slik seddel er antagelig også begrenset. Departementet vil på denne bakgrunn ikke foreslå at det benyttes en slik stemmeseddel ved stortingsvalget i år. Valgloven har regler om assistanse ved forhåndsstemmingen og stemmingen på valgtinget. Disse reglene vil også gjelde for velgere som er pålagt isolasjon og som har behov for hjelp med stemmingen. Assistansen må gis i tråd med smittevernregelverket og rådene i smittevernveilederen. Departementet mener på denne bakgrunn at det ikke er behov for å utforme særskilte regler om assistanse for velgere med funksjonsnedsettelser som er pålagt isolasjon på grunn av covid-19.

### 6.4 Stemming for velgere som er i karantene på grunn av covid-19

#### 6.4.1 Gjeldende rett

Valgloven inneholder ingen særskilte bestemmelser om stemming for velgere som er i karantene på grunn av covid-19. Se punkt 6.3.1 for regler om hvor det er mulig å avgi stemme.

#### 6.4.2 Forslaget i høringsnotatet

Arbeidsgruppen om smittevern og valg peker i sin rapport på at velgere som er i karantene kan gå ut av huset så lenge nødvendig avstand holdes. Arbeidsgruppen anbefaler at velgere som er i karantene, bør vente med å stemme til de er friske. Å være i karantene er ikke rettslig til hinder for å gå ut for å stemme. Samtidig må personer i karantene overholde avstand til andre, noe som kan være vanskelig i et valglokale der mange andre skal stemme samtidig. Arbeidsgruppen anbefaler derfor at velgere i karantene ikke bruker ordinære valglokaler. At personer i karantene stemmer på egne steder, vil for det første gjøre øvrige velgere tryggere på at de ikke utsettes for smitte når de stemmer. For det andre vil det gjøre det enklere for kommunene å målrette smitteverntiltakene og beskytte valgmedarbeiderne. Arbeidsgruppen mener velgere i karantene må stemme på tilpassede stemmesteder hvor det er mulig å ha ekstra smitteverntiltak og det ikke er andre velgere til stede. Følgende løsninger blir skissert i rapporten for velgere som er i karantene:

- - De kan stemme utenfor et ordinært valglokale på en skjermet og egnet plass.
Sum kap. 0260	37 218 102	38 585 513	40 748 905

########## Post 50 Statlege universitet og høgskular og post 70 Private høgskular

######### Mål for 2021

Følgande mål gjeld for universitet og høgskular som får løyving frå Kunnskapsdepartementet over kap. 260:

- - høg kvalitet i utdanning og forsking
- - forsking og utdanning for velferd, verdiskaping og omstilling
- - god tilgang til utdanning
- - effektiv, mangfaldig og solid høgare utdanningssektor og forskingssystem

Universitet og høgskular skal fastsetje sine eigne mål og styringsparametrar i tråd med desse måla. I tillegg fastset Kunnskapsdepartementet styringsparametrar på område der institusjonane skal ha særleg merksemd på resultatutviklinga ut frå nasjonale omsyn.

######### Resultat i 2019

########## Høg kvalitet i utdanning og forsking Utdannings- og forskingsmiljø

Resultata i studentundersøkinga til Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga Studiebarometeret (NOKUT) for 2019 viser at studentane alt i alt er nøgde med studieprogramma dei deltek i. På ein skala frå 1 (i liten grad) til 5 (i stor grad) er gjennomsnittsskåren 4,1, som han har vore kvart år dei siste åra. Studentane er i stor grad også nøgde med undervisninga, læringsutbytet, det sosiale og faglege miljøet, at det blir lagt til rette for medverknad gjennom studenttillitsvalde og liknande, og biblioteka. Dei er òg i stor grad nøgde med eksamenar og vurderingar, men mindre nøgde med kor klare kriteria for vurdering er. Studentane er i mindre grad nøgde med tilbakemeldingar og rettleiing frå fagleg tilsette, spesielt med talet på tilbakemeldingar dei får. Studentane er også mindre nøgde med den administrative organiseringa av studieprogramma, moglegheita til å gi innspel på innhald og opplegg i studieprogramma og oppfølging av desse, opplæringa i relevante digitale verktøy og lokala for læring. Alle desse resultata frå har vore stabile dei Studiebarometeret siste åra. Stadig fleire av studentane fullfører utdanninga innan den normerte tida. Av dei som starta på eit bachelorstudium i 2016 og eit toårig masterstudium i 2017, var det høvesvis 49 pst. og 55 pst. som hadde fullført i 2019. Prosentdelen fullførte på normert tid har auka kvart år, frå 38 pst. for bachelorkullet som starta i 2011 og 49 pst. for masterkullet som starta i 2014. Desse tala kjem frå Dikus tilstandsrapport for høgare utdanning frå 2020. Tala frå Statistisk sentralbyrå viser at delen som ikkje har nokon fullført grad etter åtte år, går vidare ned. 33 pst. av dei som var nye studentar i 2011 hadde ikkje fullført nokon grad i 2019. Talet var 34 pst. for studentane som starta i perioden 2008 - 10, og har gått ganske jamt ned frå 45 pst. for dei som starta i 2001. På doktorgradsnivå har det vore nokolunde stabile tal for fullføring innan seks år. 66 pst. av kandidatane som blei tekne opp på eit doktorgradsprogram i 2013, hadde disputert innan 2019.
Renovering basseng, garderober Samfunnshus	3 125
Renovering basseng Salhus skole	1 250
Oppgradering ventilasjon/kjøling Rådhuset
Oppgradering ventilasjon/kjøling Salhus
Ny miljø og energivennlig oppvarming skoletunet
Innkjøp av robotklipper
Skilt adresseringsprosjekt
Fornying Søppeldunker - park	250
Utskifting av kjøretøy/maskiner park/vei drift	875
Lærermidler	1 250
Komprimator
GPS utstyr (Plut)
Nye kompressorer varmesentral sykehjem
Klimasatsning Brønnøy kommune	625
Parkeringsplass Brønnøy idrettshall	1 000
Utskifting av kjøretøy PLUT	625
Opprusting Schrøderhaugen	500
Opprusting gatelys	375
Totale lånebehov	71 988

### Vurdering:

### Balanse i økonomien

Budsjettarbeidet for 2022 har som nevnt vært preget av en unormal situasjon. Budsjettet for 2021 var også et budsjett som ikke var bearbeidet godt nok for at dette skulle kunne være et reelt styringsdokument. Kommunen vil i 2021 gå mot merforbruk og budsjettet for 2022 er heller ikke i tilfredsstillende balanse jamfør nøkkeltall. Vi har ikke greid å sette av noen buffer, og det med ustrakt bruk av havbruksfondsmidler. Vi bruker i tillegg disposisjonsfond i 2022.
###### Konklusjon

Basert på dei utførte handlingane og innhenta bevis, er vi ikkje blitt kjende med forhold som gjev grunn til å tru at årsmeldinga ikkje gir dekkande opplysningar om vesentlege budsjettavvik.

Følgjande skuggelagde tekst kan revisor presentere i eit vedlegg til revisjonsmeldinga eller vise til den på ein relevant autoritet si heimeside som inneheld omtale av revisor sine oppgåver og plikter, i staden for å ta den med i revisjonsmeldinga. Sjå www.nkrf.no/revisjonsberetninger - revisjonsmelding nr. 2

###### Kommunedirektøren sitt ansvar for å forklare budsjettavvik

Kommunedirektøren er ansvarleg for å etablere administrative rutinar som sørger for at det blir utarbeidd og iverksett rutinar som sikrar at alle vesentlege budsjettavvik blir identifisert og forklart. Dette gjeld både beløpsmessige rammer og vedtekne premissar for bruken av løyvingane. I årsmeldinga skal kommunedirektøren forklare vesentlege beløpsmessige avvik mellom årsbudsjettet og årsrekneskapen, og vesentlege avvik frå kommunestyret eller fylkestinget sine premissar for bruken av løyvingane.

###### Våre oppgåver og plikter

Vår oppgåve er å sjå etter om årsmeldinga gir dekkande opplysningar om vesentlege beløpsmessige avvik frå årsbudsjettet og vesentlege avvik frå kommunestyret eller fylkestinget sine premissar for bruken av løyvingane. Vi skal gje ei fråsegn om årsmeldinga på grunnlag av bevisa vi har henta inn. Vi har utført vårt attestasjonsoppdrag med moderat sikkerheit i samsvar med reglane i kommunelova og RSK 302 Forenkla etterlevingskontroll av vesentlege budsjettavvik. Standarden krev at vi planlegg og gjennomfører oppdraget for å oppnå moderat sikkerheit for om det ligg føre dekkande opplysningar om vesentlege budsjettavvik i årsmeldinga.

Utføring av eit attestasjonsoppdrag som skal gje moderat sikkerheit i samsvar med RSK 302, inneber å utføre handlingar for å innhente bevis for om det er avvik frå budsjettvedtak, både beløpsmessige avvik og avvik frå kommunestyret eller fylkestinget sine premissar for bruken av løyvingane, og om det i årsmeldinga er gitt dekkande opplysningar om årsakene til avvika. Revisor sitt skjøn avgjer typen, tidspunktet for og omfanget handlingar. Moderat sikkerheit har klart lågare sikkerheitsgrad enn tryggande sikkerheit, og vi gir derfor ikkje uttrykk for same nivå av sikkerheit i attestasjonen, som i konklusjon om årsrekneskapen i revisjonsmeldinga. Vi meiner at vi har innhenta tilstrekkeleg og føremålstenleg bevis som grunnlag for konklusjonen vår.

(Stad og dato) (Revisor si underskrift og tittel)

NKRFs Revisjons- og regnskapskomité - Normalberetninger i kommunal sektor - 4. februar 2025 19
# Sak 8. Budsjett for 2020

Inntekter	2017	2018	2019	2020	Kommentar
Offentlig støtte	665000	680000	820000	1007641	Økning pga. utvidet gruppe
Partiskatt	27000	27000	27000	40000
Kontingent	65000	65000	80000	85000	Medlemsøkning
Støtte fra medlemmer	40000	60000	50000	50000
Andre inntekter	5000	5000	5000	5000
Renter	5000	4000	5000	5000
Overføring	150000	0
SUM INNTEKTER	807000	841000	1137000	1192641

Utgifter
Lønnsutgifter	375000	375000	400000	650000	Fylkessekretær full stilling
Husleie	33000	55000	55000	55000
Kontorutgifter	30000	30000	25000	24000
Landsmøtet	20000	0	28000	0
Årsmøtet	15000	50000	50000	100000	Økte utgifter reis/overnatting
Høstkonferanse	40000	60000	Inkl. nominasjon
Rep.skap./fylkesstyret mm	12500	6000	12500	12500
Fylkestingsgruppa	10000	35000	50000	Økt aktivitet, inkl. studietur
Reisefordeling LSM/fylkesledermøter	12900	11000	14100
Kontingenter	2000	2000	2000	2000
Regnskap	45000	60000	45000	50000	Inkludert Visma lisens
Ikt lisenser	5000	5000	5000	12000
Aviser	7000	8000	8000	4000
Arrangement/konferanser/reiser	15000	15000	15000	15000
Valgkamp	375000	0	400000	0
Folkevalgtsamling (NY)	10000	25000
Støtte lokallag	30000	15000	25000	30000
Lokallagskonferanse (NY 2020)	50000
SUM UTGIFTER	964500	643900	1166500	1153600

Resultat	-157500	197100	-29500	39041

Rogaland Sosialistisk Venstreparti sv.no/rogaland

Postboks 447, 4001 Stavanger rogaland@sv.no 1
- å håndtere slike risikoer, og innhenter revisjonsbevis som er tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon. Risikoen for at vesentlig feilinformasjon som følge av misligheter ikke blir avdekket, er høyere enn for feilinformasjon som skyldes utilsiktede feil, siden misligheter kan innebære samarbeid, forfalskning, bevisste utelatelser, uriktige fremstillinger eller overstyring av intern kontroll.
- • opparbeider vi oss en forståelse av den interne kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk for en mening om effektiviteten av selskapets interne kontroll.
- • evaluerer vi om de anvendte regnskapsprinsippene er hensiktsmessige og om regnskapsestimatene og tilhørende noteopplysninger utarbeidet av ledelsen er rimelige

Vi kommuniserer med ledelsen blant annet om det planlagte omfanget av revisjonen og til hvilken tid revisjonsarbeidet skal utføres. Vi utveksler også informasjon om forhold av betydning som vi har avdekket i løpet av revisjonen, herunder om eventuelle svakheter av betydning i den interne kontrollen.

(Sted og dato) (Revisors underskrift og tittel)

17

NKRFs Revisjonskomité - Uttalelser og rapporter fra revisor i kommunal sektor
og utdanning. Forslag om å auke løyvinga til arbeidmarknadstiltak og forslag om å vidareføre den mellombelse oppbemanninga ved NAV-kontorane, vil gi rom for å intensivere ungdomsinnsatsen i 2022, jf. omtale i Prop. 1 S (2020 - 2021) for Arbeids- og sosialdepartementet.

########## Kompetanseprogrammet

Kompetanseprogrammet samordnar og styrker sentrale verkemiddel i kompetansereforma. I 2020 hadde Kompetanseprogrammet tre programområde:

- 1. tilskot til fleksible vidareutdanningstilbod
- 2. treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling
- 3. utprøvingar av insentivordningar for livslang læring

I tillegg vil departementet inkludere Kompetansepluss som eit fjerde programområde i Kompetanseprogrammet i 2021.

########## Tilskot til fleksible vidareutdanningstilbod

Regjeringa foreslår å vidareføre fleksible vidareutdanningstilbod i 2021. Tilboda skal kunne gjennomførast i kombinasjon med tilnærma full jobb, for eksempel gjennom inndeling i modular, nettbasert opplæring og/eller samlingar.

########## Treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling

Regjeringa foreslår å vidareføre utvidinga av treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling i 2021. I samråd med partane i arbeidslivet, og som ein del av kompetansereforma og Utdanningsløftet 2020, utvida regjeringa ordninga med nye bransjar våren 2020, jf. Innst. 233 S (2019 - 2020) og Prop. 73 S (2019 - 2020). Målet var å treffe ledige og permitterte som var råka av den økonomiske krisa som følgde covid-19-pandemien. Bransjeprogram for industri- og byggenæringa blei utvida og følgande nye bransjar blei tekne inn i ordninga:

- - elektro-, automasjon-, fornybar- og kraftindustrien
- - reiselivsnæringa
- - detaljhandelen/faghandelen
- - mat- og drikkevareindustrien
- - anleggsbransjen
- - frisørnæringa

Stortinget bad i tillegg regjeringa om å opprette bransjeprogram i to nye bransjar, jf. Innst. 370 S (2019 - 2020):

- - olje-, gass- og leverandørindustrien
- - maritim sektor

Det kjem truleg til å vere utfordringar med høg arbeidsløyse og omstilling for fleire av bransjane som blei lagde inn i ordninga våren 2020, også i 2021. Regjeringa foreslår derfor å vidareføre desse bransjeprogramma i 2021, i tillegg til programmet for olje-, gass- og leverandørindustrien som blei oppretta hausten 2020. Med budsjettforslaget for 2021 er det òg lagt til rette for å opprette eit bransjeprogram i maritim sektor. Innanfor ordninga foreslår regjeringa i tillegg å setje i gang prosjekt som skal gi kompetanseløft for utsette industriklynger i 2021.
本局地址：100 臺北市中正區濟南路1 段4 號 聯絡電話：（02）23963360 FAX：（02）23970715 本局網址：http://www.bsmi.gov.tw/

### 度量衡業自行檢定許可證書遺失具結書

申 請 人	公 司 名 稱
廠 場 地 址
許可執照號碼
自 檢 字 號
負 責 人
地 址
電 話
度 量 衡 器 種 類 ︑ 範 圍	□計程車計費表 請於□內勾選適用項目 3 1 2 □非自動衡器：□度量衡器檢定檢查辦法第 條第 項第 款規定之電子式非 自動衡器（不含活動、固定地秤） □具度盤指針指示之機械式非自動衡器 1.最大秤量： 2.檢定標尺分度值： □水量計：□初次檢定 □重新檢定 1.標稱口徑（請自行註明口徑）： 2.型式（請自行註明型式，如速度型、容積型）： m3/h □膜式氣量計（最大流量 以下）：□初次檢定 □重新檢定 □電度表：□僅具需量瓦時功能之電子式電度表 □具需量瓦時功能附加乏時 功能之電子式電度表

請於□內勾選適用項目

茲因原領貴局度量衡業自行檢定許可證書不慎遺失，特申請補發認可 15 證書；嗣後如發現已報失之認可證書，立即於發現日起 日內送請 貴局註銷。如有虛偽情事，具結人願負法律上一切責任。

表單編號：MEP-042-007-4 Rev. 19
Alla/merparten av organisationens medlemmar bor inom landstinget	Ja
Organisationen tillhör en statsbidragsberättigad riksorganisation	Ja
Organisationen är demokratisk uppbyggd	Ja
Organisationen tar ut medlemsavgift	Ja
Organisationen deltar i landstingets föreningsregister	Vet ej
Organisationen innehar post- eller bankkonto	Nej
Organisationen har ungdomar i styrelsen	Nej
Organisationen är öppen för alla	Ja
Organisationen gynnar inte medlemmarnas ekonomiska intressen	Nej
Organisationen erhåller inte kommunalt stöd	Nej
Organisationen har jämställdhetsplan/policy	Nej
Organisationen har tillgänglighetsplan/policy	Nej
Organisationen har mångfaldsplan/policy	Nej
Organisationen har drogpolicy	Nej

######## Övrigt stöd

Särskilt stöd för nystartade föreningar

- - Nej

Möjligheter att ansöka om en mindre summa pengar för olika tillfälliga aktiviteter eller verksamheter, så kallade ”lösa potter", "snabba slantar" eller liknande

- - Nej

######## Information och kontakt

- - Läs mer om bidrag till ungdomsorganisationer här.
- - Regler för bidrag till ungdomsorganisationer hittar du här.
- - Kontakt: Nauras Minelmio, tel: 0470 - 724 745, e-post: nauras.minelmio@rfss.se
## Eksempel Eksempel 8 Normalberetning for menighetsråd/sokneråd (trossamfunnsloven)

Forutsetninger: Revisjon av et fullstendig årsregnskap for et menighetsråd/sokneråd. • Årsregnskapet er fastsatt av rådet i samsvar med trossamfunnsloven, forskrift om • økonomiforvaltningen i sokn i Den norske kirke og god kommunal regnskapsskikk i Norge. Årsberetningen er avlagt i samsvar med forskrift om økonomiforvaltningen i sokn i Den norske • kirke. Revisjonsberetningen avgis i medhold av forskrift om økonomiforvaltningen i sokn i Den norske • kirke og god kommunal revisjonsskikk.

Til Abc menighetsråd

### UAVHENGIG REVISORS BERETNING

#### Uttalelse om årsregnskapet

###### Konklusjon

Vi har revidert årsregnskapet for Abc menighetsråd som viser et netto driftsresultat på kr xxx og et merforbruk/mindreforbruk på kr xxx. Årsregnskapet består av balanse per 31. desember 2023, driftsregnskap og investeringsregnskap for regnskapsåret avsluttet per denne datoen og noter til årsregnskapet. Etter vår mening

- • årsregnskapet gjeldende lovkrav, og • årsregnskapet gjeldende lovkrav, og
- • årsregnskapet i det alt vesentlige en dekkende fremstilling av den finansielle stillingen til • årsregnskapet i det alt vesentlige en dekkende fremstilling av den finansielle stillingen til menighetsrådet per 31. desember 2023, og av resultatet for regnskapsåret i samsvar med forskrift om økonomiforvaltningen i sokn i Den norske kirke og god kommunal regnskapsskikk i Norge.

###### Grunnlag for konklusjonen

Vi har gjennomført revisjonen i samsvar med lov, forskrift, god kommunal revisjonsskikk i Norge og International Standards on Auditing (ISA-ene). Våre oppgaver og plikter i henhold til disse standardene er beskrevet nedenfor under Revisors oppgaver og plikter ved revisjon av årsregnskapet . Vi er uavhengige av menighetsrådet i samsvar med kravene i relevante lover og forskrifter i Norge, og har overholdt våre øvrige etiske forpliktelser i samsvar med disse kravene. Innhentet revisjonsbevis er etter vår vurdering tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon.

###### Årsberetningen og annen øvrig informasjon

NKRFs Revisjons- og regnskapskomité - Normalberetninger i kommunal sektor - 4. februar 2025 42
Протокол № 05/04 заседания Исполкома ФРР 17.04.2020 Начало заседания: 17:00 час. Окончание заседания: 20:25 час. Присутствовали: Широков А.А – Президент ФРР, председатель заседания, Румянцев А.В. – Почетный Президент, Григорьев О.В. – член исполкома, Губаненков СМ. – член исполкома, Широкова В.В. – член исполкома, Якунин А.В. – член исполкома, Сергеев А.В. – член исполкома, Полянский Е.А. – член исполкома, Дегтярев Н.А. – член исполкома, Фешин П.В. – член исполкома, Грызлова Н.Б – член исполкома, Присутствуют 11 из 11 членов Исполкома. Кворум имеется.

Исрапилова И. М. – секретарь заседания.

Повестка дня

- 1. О работе Комитета по парарафтингу- проекты и перспективы развития.
- 2. О работе Комитета рекреации.
- 3. Положение об отборе в кандидаты сборных команд по рафтингу на 2021год.
- 4. Изменения в календарном плане проведения спортивных мероприятий и соревнований ФРР на 2020г.
- 5. О внесении изменений в Правила вида спорта «рафтинг».