########## Tiltak for å bidra til at nytilsette lærarar og skuleleiarar blir i yrket

Regjeringa ønsker at nyutdanna nytilsette lærarar skal få god støtte og rettleiing, slik at dei blir trygge i lærarrolla og får nytta kompetansen sin. I samarbeid med organisasjonar for barnehage, skule og høgare utdanning følger regjeringa opp dei nasjonale rammene for rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar i barnehagen og skulen. Sluttrapporten for Rambøll si evaluering om dette er venta tidleg i 2021. Utdanningsdirektoratet forvaltar også eit tilskot på om lag 62 mill. kroner som kommunar og friskular kan søke på til rettleiing av nyutdanna nytilsette lærarar i grunnskulen. Sjå også omtale under kap. 226, post 21, 22 og 61, kap. 231, post 21 og kap. 260, post 50. Det er viktig å setje inn tiltak som gjer at unge, relativt nytilsette skuleleiarar trivst, sidan det er dei som i størst grad er usikre på den vidare yrkeskarrieren sin. Skuleleiar- og rektorutdanninga er eit viktig rekrutteringstiltak i denne samanhengen.

########## Tiltak for å heve den digitale kompetansen blant lærarar

For å kome i møte fleire av dei behova for kompetanseutvikling som lærarar sjølve melder om i TALIS-studien frå 2018, er det i dei siste åra starta opp vidareutdanning i profesjonsfagleg digital kompetanse og programmering. Det finst òg lærarspesialistutdanning og moglegheit for å bli lærarspesialist i profesjonsfagleg digital kompetanse. I tillegg skal alle vidareutdanningstilbod til lærarar legge til rette for refleksjon om kva den digitale utviklinga betyr for innhaldet og arbeidsmetodane i faget, og gi lærarane erfaring med å bruke digitale ressursar for å nå kompetansemålet til faga. Digitalisering av opplæringa er også eit vanleg tema i etterutdanning i den desentraliserte ordninga for kompetanseutvikling.

########## Tiltak for å heve kompetansen til yrkesfaglærarane

Den nye tilbodsstrukturen for fag- og yrkesopplæringa tok til å gjelde frå hausten 2020 for Vg1. For Vg2 blir han innført hausten 2021 og for Vg3 hausten 2022. Gode yrkesfaglærarar med oppdatert fagkunnskap bidreg til relevant og praktisk opplæring for elevane, noko som vil kunne føre til at fleire fullfører og består fagopplæringa. Regjeringa sette derfor hausten 2015 i gang ei satsing på yrkesfaglærarane - Yrkesfaglærarløftet - for fagarbeidarar i framtida. Satsinga skal bidra til å rekruttere fleire yrkesfaglærarar og sørge for at fleire får ei godkjend lærarutdanning, og at yrkesfaglærarar får høve til å delta i etter- og vidareutdanning. Regjeringa foreslår å styrke Yrkesfaglærarløftet med 10 mill. kroner i 2021. Som del av Yrkesfaglærarløftet er det moglegheiter for ei rekke vidareutdanningstilbod som skal gi yrkesfaglærarane den kompetansen dei treng for å undervise elevar som møter eit arbeidsliv i utvikling. Som del av satsinga finst det mellom anna fleire vidareutdanningstilbod som skal utvikle den digitale kompetansen til yrkesfaglærarane. Fylkeskommunane er med i den desentraliserte ordninga for kompetanseutvikling. Det er ei rekke tiltak som inngår i denne ordninga, mellom anna midlar til hospitering og fagleg oppdatering i regi av arbeidslivet. Midlane som gjeld yrkesfag, er skilde frå dei etablerte samarbeidsforuma. Ein viktig grunn er at det innanfor yrkesfaga er andre aktuelle tilbydarar av kompetanseutvikling enn universitet og høgskular, til dømes bedrifter, opplæringskontor, bransjeorganisasjonar og fagskular. Nye retningslinjer for tilskotsordninga for lokal kompetanseutvikling i fag- og yrkesopplæringa med tydeleg omtale av mål, roller og oppgåver blir fastsette av departementet hausten 2020.