### 23.2Kunnskapsbehov for sektorpolitisk måloppnåelse

#### 23.2.1 Systematisk evaluering av nytt regelverk

Ny arkivlov bør evalueres noen få år etter at den har tatt til å gjelde. Departementet bør forplikte seg til slik evaluering i proposisjonen til Stortinget. Også endringer i forskriftene bør evalueres systematisk. En evaluering av arkivsektorens tilpasning til personvernforordningen bør gjøres i et nordisk perspektiv fordi den gjelder i alle landene. Som grunnlag for utvikling av det norske arkivregelverket kan det være tjenlig om departementet følger aktivt med på regelverksutviklingen i Norden og tar initiativ til forskningsbaserte sammenligninger av løsninger og erfaringer.

#### 23.2.2 Bred undersøkelse hvert fjerde år?

Arkivverket henter inn statistikk årlig («Arkivstatistikken»). Utvalget har ikke evaluert Arkivstatistikken, men vil stille spørsmål ved om alle dataene behøver hentes inn årlig. Et alternativ er å rullere hvilke spørsmål som stilles, og eventuelt prioritere å gå dypere inn i de mest aktuelle spørsmålene. Utvalget viser til rapporten som modell. Denne Kommunal organisering rapporten kommer hvert fjerde år og går dypere inn i spørsmål. Kommunal- og moderniseringsdepartementet setter dette oppdraget ut til forskningsmiljøer, som dermed også bygger kompetanse hos seg. Spørsmålene kan med fordel utformes i dialog med arkivsektoren.

#### 23.2.3 Nøkkeltall

Utvalget tilrår at departementet tar initiativ til å utarbeide nøkkeltall (key performance indicators) egnet til å si noe om måloppnåelsen i arkivsektoren og dermed følge utviklingen på nasjonalt, regionalt og kommunalt nivå, eventuelt også på virksomhetsnivå. Slike nøkkeltall kan være grunnlag for offentlig statistikk.

#### 23.2.4 Kostnadseffektivitet

Effektiv ressursutnyttelse på alle nivåer i arkivsektoren er avgjørende for samlet måloppnåelse. Kartlegging og analyse av ressursbruk og produktivitet er avgjørende for å ta kunnskapsbaserte valg. Det er en oppgave for departementet som forvalter av arkivloven å sørge for et godt kunnskapsgrunnlag. Et eksempel kan være spørsmålet om hvordan en mest kostnadseffektivt sørger for mediekonvertering (digitalisering) av dokumentasjon skapt i offentlig forvaltning. Et annet spørsmål er hvordan en kan effektivisere langtidsbevaringen av ikke-digital dokumentasjon slik at Nasjonalarkivet og andre virksomheter i arkivsektoren kan bruke ressurser på andre oppgaver enn forvaltning av bygningsmasse. En trend i forvaltningen er sentralisering av arkivfunksjoner, slik som i regjeringskvartalet, helsesektoren og hos fylkesmennene. Det vil være rimelig med tiden å evaluere konsekvensene av disse sentraliseringene og om det har gitt besparelser.

#### 23.2.5 Kompetansesituasjonen. Utdanningstilbudet

Utvalget mener det er av stor betydning at vi i Norge har arkivarutdanning flere steder i landet. Arbeidet i arkivsektoren krever tverrfaglighet, og det bør være mulig å kombinere en rekke ulike fag inn i en grad som er kvalifiserende for arbeid i arkivsektoren. Det kan være behov for å se nærmere på hvordan arkivarutdanningen utruster kandidatene til å møte digital dokumentasjonsforvaltning, og etablere dialog med digitaliserings- og teknologimiljøer i Norge. En