Den nye integreringslova er ein del av ei større integreringsreform. Eit mål med den nye lova er at fleire skal få formell kompetanse innanfor ramma av introduksjonsprogrammet som også skal bli meir differensiert, slik at deltakarane får eit program med innhald og varigheit som er tilpassa deira bakgrunn og mål. Det blir òg utvikla standardiserte element til bruk i programmet, slik at det skal bli enklare for kommunane å tilby differensierte program av god kvalitet til alle typar deltakarar. Norskopplæringa skal styrkast, og dagens krav om å gjennomføre ei viss mengd timar norskopplæring blir foreslått erstatta med eit krav om at den einskilde skal oppnå eit visst nivå i norsk. I den nye lova blir det foreslått å innføre eit krav til forsvarlegheit. Kravet inneber at opplæringa og tenestane som kommunane gir etter lova skal vere forsvarlege, noko som skal sikre kvaliteten i tenestetilbodet. Stortinget behandla 5. mai 2020 Riksrevisjonens undersøking av arbeidet styresmaktene gjer med å integrere flyktningar og innvandrarar gjennom kvalifisering til arbeid, Dokument 3:4 (2019 - 2020). Riksrevisjonens hovudanbefaling er at Justis- og beredskapsdepartementet (JD), Kunnskapsdepartementet (KD) og Arbeids- og sosialdepartementet (ASD) i fellesskap går gjennom det samla verkemiddelapparatet og vurderer korleis tiltak og samarbeid mellom etatar og kommunar kan betrast for å styrke arbeidet med å integrere innvandrarar gjennom kvalifisering og arbeid. KD leier ei interdepartemental arbeidsgruppe som går gjennom verkemiddelapparatet. I samband med Stortingets behandling av Prop. 127 S (2019 - 2020) blei det løyvd 10 mill. kroner i 2020 til ei tilskotsordning for nettbasert norskopplæring. Tiltaket skal medverke til betre kvalitet i opplæringa og betre norskferdigheiter for deltakarar. Det gir større tilgjengelegheit til norskopplæringa og er viktig ved stor arbeidsløyse blant innvandrarar.

########## Deling av læringsressursar, forsking og data

I Granavolden-plattforma slår regjeringa fast at ho vil stimulere til utvikling av digitale læringsressursar og meir fleksible undervisningsopplegg. På oppdrag frå Kunnskapsdepartementet har Unit levert ei utgreiing om nasjonale løysingar for tilgang til læringsressursar på tvers av utdanningsinstitusjonar. Stenginga av universitet og høgskular som følge av smitteverntiltaka i mars 2020 gjorde det naudsynt med ei rask og omfattande omlegging frå campusundervisning til nettundervisning. Ei stor utfordring ved omlegginga til digital undervisning var at det ikkje fanst eit godt system for å dele læringsressursar og god praksis. Koronakrisa har òg aktualisert arbeidslivets behov for tilgang til læringsinnhald. Kunnskapsdepartementet har derfor tildelt midlar i statsbudsjettet for 2020 til Unit for å utvikle ei felles nasjonal løysing for lagring og deling av digitale læringsressursar. Departementet foreslår å vidareføre finansieringa i 2021, slik at Unit kan fullføre arbeidet. Løysinga vil gjere det lettare for undervisarar og studentar å finne kvalitetssikra læringsressursar uavhengig av lærestaden deira. Ved å dele og gjenbruke digitale læringsressursar vil institusjonane kunne oppnå betre kvalitet i utdanninga og spare utgifter. Løysinga skal òg bidra til å gjere innhald ope tilgjengeleg for arbeidslivet og andre aktørar utanfor universitets- og høgskulesektoren. Unit leverte i 2020 ein rapport om framtidig deling av data om utdanning, forsking og integrering. Målet er å gjere data om kunnskapssektoren meir opne og tilgjengelege. Meir bruk av data gir eit betre avgjerdsgrunnlag, som igjen kan auke kvaliteten på tenestene og gi ei betre fordeling av ressursane. Departementet føreslår å løyve 10 mill. kroner til Unit i 2021 til eit forprosjekt som skal konkretisere tilrådingane i rapporten. Regjeringa ønsker at alle skal ha fri tilgang til resultat av forsking. Eit viktig internasjonalt tiltak er Plan S og den internasjonale samanslutninga cOAlition S som støttar dette initiativet. Plan S blei lansert i september 2018 og har som mål å gjere all offentleg finansiert forsking ope tilgjengeleg. Deltakarane i samanslutninga, deriblant Noregs forskingsråd, vil frå og med 2021 krevje at alle