høve til forsering og fleksibilitet. Slik kan skulane gi utfordringar og motiverande undervisning til barn og elevar med stort læringspotensial. NOU 2016: 14 Mer å hente. Bedre læring for elever med viste likevel at det er store forskjellar i korleis skulane tilpassar undervisninga stort læringspotensial til elevar med stort læringspotensial.

######### Strategiar og tiltak

########## Tiltak for å styrke tidleg innsats og betre inkluderande praksis i grunnopplæringa

Departementet er i gang med å følge opp tiltaka i Tett på-meldinga. Tiltaka må sjåast i samanheng, og dei må byggast opp over tid. Det må skapast ein kultur for tidleg innsats og inkludering på alle nivå i systemet, frå barnehage, skule og SFO til eigar- og myndigheitsnivå og andre tenester i laget rundt barnet og eleven. God allmennpedagogisk og spesialpedagogisk kompetanse er grunnleggande for å kunne oppdage, følge opp og legge til rette for barn som har behov for særskild tilrettelegging. Derfor satsar departementet vidare på dei kompetanseordningane og vidareutdanningstilboda for lærarar og andre tilsette i barnehage og skule som er i gang. I tillegg blir det i samarbeid med KS sett i gang eit kompetanseløft i spesialpedagogikk og inkluderande praksis for kommunar og fylkeskommunar. Kompetanseløftet startar opp hausten 2020 og skal byggast opp over ein periode på fem år og sjåast i samanheng med dei endringane som er varsla for Statped, jf. omtale under kap. 230. Kompetanseløftet skal sjåast i samanheng med eksisterande kompetanseordningar og vidareutdanningstilbod. Regjeringa foreslår å auke løyvinga til kompetanseløftet med 25 mill. kroner til totalt 50 mill. kroner i 2021. Kompetanseløftet skal omfatte både tilsette i barnehage og skule, PP-tenesta og eventuelt andre tenester som inngår i laget rundt barna og elevane. Målet er at alle kommunar og fylkeskommunar skal ha tilstrekkeleg kompetanse tett på barna og elevane til å kunne fange opp og gi eit inkluderande og tilpassa pedagogisk tilbod til alle, inkludert dei med behov for særskild tilrettelegging. Fleire av regelverksendringane og presiseringane av regelverket som er varsla i meldinga, vil bli vurderte i oppfølginga av NOU 2019: 23 . Dette gjeld mellom anna presiseringar i Ny opplæringslov regelverket for å sikre at fagpersonar med rett kompetanse gir spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning. Fleire tiltak i meldinga gjeld forsking og pilotprosjekt for å styrke kunnskapen om inkluderande praksis og spesialpedagogikk. Det skal opprettast eit senter for forsking på spesialpedagogikk og inkludering. Noregs forskingsråd vil lyse ut senteret, med oppstart i 2021. Sjå meir omtale under kap. 201 Analyse og kunnskapsgrunnlag. Sjå også del III, kap. 8 Likestilling og arbeid mot diskriminering for omtale av Et samfunn for alle. Regjeringens strategi for likestilling av mennesker med funksjonsnedsettelse for perioden 2020 - 2030.

########## Styrking av psykisk helse i grunnopplæringa

Regjeringa la i juni 2019 fram Prop. 121 S (2018 - 2019) Opptrappingsplan for barn og unges psykiske . Gjennom tiltaka i planen vil regjeringa at fleire skal få god psykisk helse og god helse (2019 - 2024) livskvalitet, og at dei som treng det, skal få eit godt behandlingstilbod. Planen inneheld både helsefremjande, førebyggande og behandlingsretta tiltak og omfattar barn og unge i alderen 0 - 25 år. Helsedirektoratets tilskotsordning Psykisk helse i skulen har som mål å styrke psykisk helse i skulen for å få betre læringsmiljø, auka kompetanse, tidleg innsats og samhandling mellom sentrale instansar og tenester for barn og unge. Ei evaluering frå NIFU i 2019 konkluderer med at både