#### 4.3.3 Nye begreper i lovutkastet

Langtidsbevaring i norsk arkivfaglig terminologi brukt om å bevare Langtidsbevaring i norsk arkivfaglig terminologi brukt om å bevare og bevaring: Bevaring dokumentasjon og arkiver for ettertiden, det vil si etter at virksomheten, organisasjonen eller personen som har skapt dokumentasjonen, ikke lenger har behov for den. er blant annet Bevaring brukt i denne betydningen i § 15 i arkivforskriften som gir bevaringspåbud. Begrepet er også brukt i denne betydningen i kapittel 5, 7 og 8 i riksarkivarens forskrift. Ordboksdefinisjonen peker på to dimensjoner:

- a. ta vare på; beskytte

b. holde ved like (natur, kulturminner, bygninger, tradisjoner); sikre for ettertiden Å bevare er å sørge for at noe ikke går tapt, men begrepet alene kommuniserer ikke nødvendigvis at arkiver skal bevares i svært lang tid, i mange tilfeller i hundre år eller mer. Utvalget har valgt å videreføre begrepet bevaring både på grunn av parallellen til bevaring av kulturminner og fordi ordet bevaring kommuniserer at det er noe annet og mer enn ren lagring. Bevaring forutsetter aktive handlinger for å unngå uønskede endringer, forvitring eller informasjonstap. Samtidig ser utvalget behovet for å understreke langtidsperspektivet og har derfor konsekvent valgt å bruke begrepet i lovutkastet om bevaring utover ti år. langtidsbevaring Begrepet er gammelt og innarbeidet i det norske arkivmiljøet, men er ikke allment Sletting: kassasjon forståelig. Utvalget har valgt å bruke begrepet om kassasjon av digitalt skapt sletting dokumentasjon. Sletting i lovutkastet omfatter også av papirarkiver arkiver der både destruksjon informasjonen og informasjonsbæreren blir borte. og brukes i arkivlova om overføringen av arkiver fra virksomheten, Overføring: Avlevering deponering organisasjonen eller personen som har skapt arkivene, til en arkivinstitusjon, organisatorisk enhet eller andre virksomheter som langtidsbevarer arkiver. Formelt innebærer en deponering at eierskap og ansvar ikke overføres, mens en avlevering i arkivregelverket innebærer at eierskap og ansvar overføres. Utvalget har i lovutkastet brukt som en fellesbetegnelse på både avlevering og overføring deponering. Ordet signaliserer i mindre grad enn en fysisk overlevering og er overføring avlevering derfor mer dekkende i en digital kontekst. Det er nærmere redegjort for dette i kapittel 21. er arkiver som er skapt av private virksomheter, organisasjoner og Private arkiver: Private arkiver privatpersoner, det vil si alle som ikke er omfattet av loven. Private arkiver kan både være i privat 17 og offentlig eie. erstatter det gjeldende arkivfaglige begrepet ordne fordi begrepet i større Systematisere: Systematisere grad er teknologinøytralt. Utvalget foreslår i kapittel 11 at direktoratet i arkivsektoren skal hete Nasjonalarkivet: Nasjonalarkivet. Utvalget har brukt navnet Nasjonalarkivet gjennomgående i lovutkastet som navn på det statlige direktoratet i arkivsektoren, mens Arkivverket brukes ved beskrivelse av gjeldende forhold. Utvalget er på det rene med at det vil være nødvendig med en mer dyptgående prosess før departementet og til sist Stortinget tar stilling til spørsmålet om navn på direktoratet. er definert som virksomhet som har som hovedformål å Arkivinstitusjoner: Arkivinstitusjoner langtidsbevare og gjøre dokumentasjon omfattet av loven tilgjengelig. En arkivinstitusjon kan også være en organisatorisk enhet i en virksomhet som har et ansvar etter loven for å langtidsbevare arkiver. Dette gjelder spesielt for kommuner og fylkeskommuner som kan opprette egne organisatoriske enheter, byarkiv eller fylkesarkiv, for å ivareta disse oppgavene eller ivareta