########## Hvilken merverdi har lagring i utlandet?

Pris, sikkerhet og bedre tjenester kan være fordeler ved å benytte skytjenester i utlandet. Norske leverandører kan konkurrere på det samme markedet.

########## Hva slags materiale egner seg for ulike typer skytjenester?

Digital dokumentasjon omfattet av arkivloven kan lagres i utenlandske skytjenester mens de er i administrativ bruk (produksjonsfasen). Ved langtidsbevaring bør minst en kopi være i Norge. Annet regelverk kan sette begrensninger på bruk av skytjenester, som sikkerhetsloven.

########## Hva er forholdet til regjeringens skystrategi?

Gjeldende arkivlov § 9 står i veien for full gjennomføring av regjeringens skystrategi.

########## Kan sammenstilling av informasjon fra ulike offentlige virksomheter gi behov for gradering (av dokumenter som i utgangspunktet ikke er gradert)?

Dette er et spørsmål om informasjonssikkerhet som gjør seg like mye gjeldende ved lagring i Norge.

########## Bør Riksarkivet sette nærmere krav til lagring i utlandet?

Nei, de viktigste spørsmålene er knyttet til informasjonssikkerhet og utforming av avtaler. Der bør andre enn Nasjonalarkivet veilede og stille krav. Nasjonalarkivet veileder om etterlevelse av arkivregelverket, både i produksjonsfasen og etter overlevering. I samsvar med disse vurderingene har utvalget utformet lovutkastet § 21.

## 19 Sletting og minimering

Da forvaltningen var papirbasert, var det nødvendig å slette eller destruere arkiver (kassasjon) for å redusere kostnadene til langtidsbevaring. Vurderingen av hvilken dokumentasjon som skal tas vare på for ettertiden, har vært en kjerneoppgave for arkivsektoren. Digitaliseringen gir grunn til å gjennomgå dagens praksis og metodikk, blant annet i lys av informasjonsveksten, reduserte lagringskostnader og muligheter som ny teknologi gir for å finne fram i og gjøre bruk av digitale arkiver. Implementeringen av personvernforordningen reiser også en rekke spørsmål. Utvalget anbefaler i kapittel 23 at bevaringsnivå og -metodikk gjøres til gjenstand for nærmere utredning. Lovutkastet erstatter begrepet «kassasjon» med «sletting». Det generelle forbud mot sletting av dokumentasjon videreføres som lovteknisk grep, mens nærmere regler for sletting og minimering gis i forskrift. Virksomhetene får positiv plikt til å holde dokumentasjonen vedlike, for å unngå at den blir ubrukelig eller utilgjengelig.

### 19.1Mandat, bakgrunn og sentrale begreper

Mandatet ber utvalget vurdere dagens bevarings- og kassasjonsbestemmelser med utgangspunkt i de senere års vekst i produksjonen av digitale dokumenter, se punkt 2 d. Dette er i dag regulert i gjeldende arkivlov § 9 c med nærmere bestemmelser i arkivforskriften og riksarkivarens forskrift. En fullstendig gjennomgang av bestemmelsene i disse forskriftene med sikte på revisjon ville kreve en bredere og mer omfattende utredning enn det som har vært mulig innen rammene av utvalgsarbeidet. Formålet med sletting har først og fremst vært å spare utgifter til lagring. Også mulighetene for gjenfinning og reduksjon av «støy» i arkivene har vært argument for kassasjon. Historisk sett har det vært knyttet store kostnader til å langtidsbevare arkiver. Det har derfor vært viktig å identifisere