Bedriftsundersøkinga til NAV våren 2020 finn at det særleg er mangel på kvalifisert arbeidskraft innanfor helse- og sosialtenester, eigedomsdrift, økonomisk og fagleg tenesteyting, og bygg og anlegg. Det er størst mangel på sjukepleiarar og helsefagarbeidarar, der det har vore stor mangel over fleire år. Delen verksemder med alvorlege rekrutteringsproblem er størst innanfor helse- og sosialtenester, overnatting og servering, og IKT. Bedriftsundersøkinga blei avslutta 12. mars 2020. Dagen etter blei store deler av samfunnet stengt ned på grunn av covid-19-pandemien. Nokre av resultata vil derfor ikkje vere representative for situasjonen på arbeidsmarknaden i dag. For å betre koplinga mellom kompetansen til den einskilde og kompetansebehova i arbeidslivet er tilgangen på god informasjon og rettleiing viktig. Einskildpersonar og verksemder må ha informasjon om kva som finst av kompetansetilbod og moglegheiter, og tilbydarane av kompetanseutvikling må ha oversikt over kva behov arbeidslivet har. Per i dag finst det ikkje noka kjelde som gir slik oversiktleg informasjon, og det er avgrensa tilgang til karriererettleiing.

######### Strategiar og tiltak

I kompetansemeldinga Lære heile livet legg regjeringa fram tiltak for å stimulere til kompetanseutvikling og for å auke kapasiteten i utdanningane mellom anna for dei som vil ta vidareutdanning. Tiltaka i kompetansereforma er blitt endå meir aktuelle med den pågåande økonomiske krisa. Dette er nokre av tiltaka som inngår i kompetansereforma:

- - Kompetanseprogrammet
- - forsøk med modulstrukturert opplæring
- - Fagbrev på jobb
- - tilbod om å ta eit fagbrev for personar som allereie har studie- eller yrkeskompetanse
- - tilbod til ledige og permitterte for at dei kan fullføre vidaregåande opplæring
- - digital teneste for karriererettleiing
- - studieplassar ved fagskulane
- - fleksible utdanningstilbod ved universitet og høgskular lyste ut gjennom Diku
- - meir fleksible ordningar for utdanningsstøtte i Lånekassen

2021 er siste året i den femårige strategiperioden til . Nasjonal kompetansepolitisk strategi Kompetansepolitisk råd har ansvaret for å følge opp strategien. Kompetansemeldinga varslar at strategien skal fornyast i samråd med medlemmane i rådet. Regjeringa har utvikla strategien Integrering gjennom kunnskap. Regjeringas integreringsstrategi 2019 - Integreringsstrategien har som mål å få fleire innvandrarar i arbeid gjennom betre 2022. kvalifisering og utdanning. Sjå omtale under programkategori 07.90 Integrering og mangfald. Regjeringa vil legge fram ei stortingsmelding om arbeidslivsrelevans i høgare utdanning og ei stortingsmelding om styringspolitikk for statlege universitet og høgskular. Begge meldingane skal etter planen leggast fram våren 2021. Sjå omtale under programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking. For å lykkast med regjeringa si satsing på kompetanse og legge til rette for at alle skal kunne lære heile livet, må det vere eit tett samarbeid mellom dei sentrale aktørane både nasjonalt, regionalt og lokalt. Arbeids- og sosialdepartementet og Kunnskapsdepartementet vil ta eit initiativ for eit endå betre samarbeid mellom aktørar som fylkeskommunane, tilbydarar av høgare yrkesfagleg utdanning og høgare utdanning, NAV og partane i arbeidslivet. Det er behov for å styrke tilbodet til unge utan formell kompetanse og unge som treng arbeidserfaring. Regjeringa foreslår derfor ein auka innsats retta mot unge som står utanfor arbeid