(2) Den som har deponert et privat arkiv i Nasjonalarkivet eller annen arkivinstitusjon, beholder eiendomsretten til arkivet. Eiendomsretten går likevel over til oppbevaringsinstitusjonen hundre år etter deponeringen.

Bestemmelsen er omtalt i kapittel 22. Paragrafen viderefører gjeldende arkivlov § 16 med andre ord. sier Første ledd første setning uttrykkelig at eventuelle vilkår som givere fastsetter for tilgangen til private arkiver, må være saklige. Dermed kan oppbevaringsinstitusjonen ikke ta imot private arkiver med usaklige vilkår for tilgangen. Vilkår som er stilt før loven tar til å gjelde, må likevel overholdes dersom arkivet fortsatt skal beholdes. For øvrig gjelder de alminnelige reglene om taushetsplikt for opplysninger som ville vært taushetsbelagt om de hadde befunnet seg i et arkiv fra en offentlig instans. Avgrensninger i tilgangen gjelder bare i 100 år. Andre ledd viderefører arkivlova § 16 annet ledd med andre ord. Særskilt verneverdige arkiver § 37. (1) Nasjonalarkivet kan vedta at et arkiv av stor nasjonal betydning er særskilt verneverdig. Melding om vedtaket sendes eieren. Eieren plikter å gi melding til Nasjonalarkivet dersom arkivet skifter eier, helt eller delvis blir planlagt ført ut av landet eller står i fare for å gå tapt. (2) Uten samtykke fra Nasjonalarkivet kan særskilt verneverdige arkiver ikke deles opp, føres ut av landet, skades eller ødelegges. I nevnte situasjoner kan Nasjonalarkivet kreve å få kopiert dokumentasjon i særskilt verneverdige arkiver, uten vederlag. (3) Dersom den som har deponert et særskilt verneverdig privat arkiv krever å få det tilbake, kan Nasjonalarkivet kopiere det uten vederlag. Eventuelle vilkår for tilgangen i samsvar med § 36 gjelder også for kopien.

Bestemmelsen er omtalt i kapittel 22. Paragrafen viderefører gjeldende arkivlov §§ 13 annet ledd, 15, 17 og 18. Det er nytt at Nasjonalarkivet kan vedta at arkiver av både privat og offentlig opphav gis status som særskilt verneverdige. åpner for et fritt og vidt skjønn i spørsmålet om å registrere arkiver som Første ledd første setning særskilt verneverdige. Det lar seg ikke gjøre å definere presist hva slags dokumentasjon det kan være snakk om, eller hvor den kan stamme fra. Loven er dermed ikke stedet å fastsette kriterier for hvilke typer private arkiver som bør kategoriseres og bevares som særskilt verneverdige. Dette overlates til fagmiljøene og kan omtales i planer og strategier. Er det aktuelt at et særskilt verneverdig arkiv deles opp, føres ut av landet eller står i fare for å skades, ødelegges eller gå tapt, kan Nasjonalarkivet etter kopiere dokumentasjonen uten å annet ledd måtte betale vederlag for innholdet. Nasjonalarkivet bærer kostnadene med å kopiere. Nasjonalarkivet har også rett til å kopiere etter dersom et deponert arkiv kreves tilbake. tredje ledd Det kan ikke stilles nye, strengere vilkår for tilgangen til kopien enn til den deponerte dokumentasjonen. Eieren kan alltid lempe på vilkårene.

########## VII. Om Nasjonalarkivet

§ § 38. (1) Nasjonalarkivet er nasjonal arkivmyndighet. (2) Samisk arkiv og Norsk helsearkiv inngår i Nasjonalarkivet. (3) Nasjonalarkivet kan kreve framlagt ordinær politiattest ved tilsetting.