utgjør fem prosent av formuesgodets beregnede verdi eller av det et salg av formuesgodet innbringer, men maksimalt 700 ganger rettsgebyret i hvert realregistrerte panteobjekt. Panteretten går foran annet lovbestemt pant og alle andre heftelser i formuesgodet. Legalpantet kan bare benyttes til å dekke nødvendige boomkostninger. Legalpantet skal benyttes før boet belaster konkursrekvirentens forskuddsbetaling etter konkursloven § 67 eller statens ansvar for omkostningene ved bobehandlingen etter § 73. En regel om legalpant i tredjepersoners eiendeler (jf. § 6-4 første ledd annet punktum) var ikke foreslått av Falkangerutvalget i NOU 1993: 16, men ble spilt inn i høringen av Justisdepartementets høringsnotat fra 2001. I Ot.prp. nr. 23 (2003 - 2004) s. 21 - 22 heter det:

« har påpekt at ordningen [med legalpanterett] kan la seg omgå ved Oslo skifterett og byskriverembete at et holdingselskap uten drift og risiko pantsetter sine eiendeler som sikkerhet for et driftsselskaps gjeld. Etter forslaget i høringsnotatet skulle legalpantet bare omfatte konkursskyldnerens egne pantebeheftede formuesgoder. Spørsmålet blir således om legalpantet også bør omfatte «tredjemannspant», også kalt realkausjon, stilt av en tredjeperson som sikkerhet for konkursskyldnerens gjeld. Dersom regelen utvides på denne måten, vil en unngå det omgåelsesproblemet som er beskrevet av Oslo skifterett. Departementet kan ikke se at det er vektige argumenter som taler mot en slik utvidelse. Situasjonen for en som stiller sine eiendeler som pantesikkerhet for fremmed gjeld, vil alltid være avhengig av forhold hos hovedskyldneren. Det kan ikke ses å være rimelig at den som har pantesikret et krav mot konkursskyldneren, skal stilles i en gunstigere posisjon i forhold til boet fordi det er en tredjeperson som har stilt sikkerhet og ikke skyldneren selv. Departementet foreslår derfor at eiendeler som er stilt som sikkerhet for konkursskyldnerens gjeld av en tredjeperson, også skal være omfattet av legalpantet.»

Spørsmål om omfanget av legalpanteretten i en tredjepersons eiendeler har vært oppe for Høyesterett i flere saker. I Rt. 2012 s. 782 kom Høyesteretts ankeutvalg til at det ikke er et vilkår for å kunne realisere pantet at det foreligger gjeld knyttet til legalpantet ved konkursåpningen. Boet kan kreve legalpant realisert i tomme og uopplånte panteretter. Det ble også lagt til grunn at legalpanteretten dekker «en kjede av bakenforliggende ansvarsforhold - for eksempel der det er stilt sikkerhet overfor en bank som deretter garanterer for tredjemanns gjeld». Ankeutvalget viser til formålet med legalpanteretten og omgåelseshensyn. I Rt. 2014 s. 242 kom Høyesteretts ankeutvalg til at boet har legalpanterett også i et tilfelle der pantet har vært stilt mens skyldneren selv eide formuesgodet, og formuesgodet med pantheftelsen senere er overdratt til en tredjeperson. I Rt. 2014 s. 14 ble det lagt til grunn at legalpanteretten ga tvangsgrunnlag uten tinglysning. Lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet har i en tolkningsuttalelse 24. august 2005 (snr. 2005/3361) antatt at § 6-4 første ledd annet punktum må tolkes innskrenkende i tilfeller der beløpet det er stilt realkausjon for, utgjør mindre enn fem prosent av formuesgodets verdi. Lovavdelingen antar at «[i] slike tilfeller kan omfanget av boets legalpanterett ikke overskride beløpet det er stilt realkausjon for».

### 4.2 Forslaget i høringsnotatet

Som det fremgår av punkt 2, har Konkursrådet i uttalelse nr. 57 gitt uttrykk for at reglene om legalpant i tredjepersoners eiendeler går for langt. Reglene er også tatt opp i et brev 30. april 2014 til Justis- og beredskapsdepartementet fra Finans Norge. På denne bakgrunn drøftet