ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Intr SB 668 2021R3429

revision will take effect without further action. If the revision is challenged, the revision may not take effect without the approval of the commission.

####### §30-21A-11. Oversight, dispute resolution and enforcement.

(a) Oversight: (1) The Executive, Legislative, and Judicial branches of state government in each Compact State shall enforce this Compact and take all actions necessary and appropriate to effectuate the Compact’s purposes and intent. The provisions of this Compact and the rules promulgated hereunder shall have standing as statutory law. (2) All courts shall take judicial notice of the Compact and the rules in any judicial or administrative proceeding in a Compact State pertaining to the subject matter of this Compact which may affect the powers, responsibilities, or actions of the commission. (3) The commission may receive service of process in any such proceeding and shall have standing to intervene in such a proceeding for all purposes. Failure to provide service of process to the commission shall render a judgment or order void as to the commission, this Compact or promulgated rules. (b) Default, Technical Assistance, and Termination: (1) If the commission determines that a Compact State has defaulted in the performance of its obligations or responsibilities under this Compact or the promulgated rules, the commission shall: (A) Provide written notice to the defaulting state and other Compact States of the nature of the default, the proposed means of remedying the default or any other action to be taken by the commission; and (B) Provide remedial training and specific technical assistance regarding the default. (2) If a state in default fails to remedy the default, the defaulting state may be terminated from the Compact upon an affirmative vote of a majority of the Compact States, and all rights, privileges, and benefits conferred by this Compact shall be terminated on the effective date of

25
администрируемых ими доходов местного бюджета представлять в Комитет финансов информацию об изменениях в течение двух рабочих дней со дня вступления в силу законодательных и иных нормативных правовых актов, в соответствии с которыми изменяются полномочия и(или) состав администрируемых доходов.

- 2.4. Обеспечить оперативное осуществление подведомственными администраторами доходов мероприятий по:

уточнению платежей, относимых Управлением Федерального казначейства по Ленинградской области на невыясненные поступления; взысканию задолженности по платежам в местный бюджет, пеней и штрафов; передаче информации о начислениях в Государственную информационную систему о государственных и муниципальных платежах, необходимой для осуществления перевода денежных средств в местный бюджет; проведению работы с плательщиками по доведению информации, необходимой для заполнения расчетных и платежных документов на перечисление в местный бюджет соответствующих платежей, в том числе по возврату остатков бюджетных средств и восстановлению кассовых расходов местного бюджета. 2.5. Осуществлять взаимодействие с главными распорядителями бюджетных средств местного бюджета (далее - главные распорядители бюджетных средств) по средствам, предоставляемым из федерального и областного бюджета, из бюджета Лодейнопольского муниципального района в форме субсидий, субвенций и иных межбюджетных трансфертов, имеющих целевое назначение, в том числе остаткам целевых средств, в соответствии с порядком, утвержденным нормативным правовым актом главного администратора доходов местного бюджета.

- 3. Главным распорядителям бюджетных средств:
- 3.1. Обеспечить заключение соглашений с Комитетами Ленинградской области о предоставлении межбюджетных субсидий (за исключением отдельных межбюджетных субсидий) до 1 апреля 2019 года. Представлять в Комитет финансов копии Соглашений на 2019 год не позднее семи дней с даты их подписания.

Представить отчеты о достижении значений целевых показателей результативности предоставления межбюджетных субсидий за 2018 год в порядке и сроки, установленные нормативным правовым актом Комитета финансов Ленинградской области.

- 3.2. Предоставлять субсидии юридическим лицам (за исключением субсидий муниципальным учреждениям), индивидуальным предпринимателям, физическим лицам - производителям товаров, работ, услуг (далее - субсидии юридическим лицам), некоммерческим организациям, не являющимся муниципальными учреждениями, при условии заключения договора (соглашения) о предоставлении субсидии между главным распорядителем бюджетных средств и получателем субсидии в соответствии с типовой формой, утвержденной нормативным правовым актом Комитета финансов, за исключением случаев, когда порядком предоставления субсидий не предусмотрено заключение договора (соглашения).

Внести до 1 мая 2019 года изменения в нормативные правовые акты Доможировского сельского поселения, регламентирующие порядки предоставления субсидий юридическим лицам, предусматривающие:

- а) включение следующих положений:
framover. Samtidig må det være samsvar mellom bevilgningene og ambisjonene som departementet og Stortinget setter.

## 25 Merknader til bestemmelsene i lovutkastet

- I. Innledende bestemmelser

§ formål § formål 1. (1) Formålet med denne loven er å sikre dokumentasjon om samfunnet som skal kunne brukes til å forstå samtid og fortid, og til å bevare og videreutvikle Norge som rettsstat og demokrati. (2) Loven skal særlig legge til rette for å a) fremme offentlighet og demokratisk deltakelse b) drive forsvarlig offentlig virksomhet c) fastsette, fremme og forsvare rettigheter og andre rettskrav d) utvikle kunnskap om kulturarven, kulturelt mangfold og grunnleggende samfunnsforhold e) legge til rette for vitenskapelig forskning og annen granskning f) ivareta enkeltpersoners og gruppers behov for å kjenne egen historie og kultur.

Bestemmelsen er omtalt i kapittel 7. fastsetter at lovens formål er å sikre dokumentasjon om samfunnet. I begrepet ligger Første ledd sikre en forpliktelse til å fortsette å ta vare på allerede skapte og overførte arkiver, men også å påse at dokumentasjon . Formuleringen gjenspeiler utvalgets forslag til regler om blir skapt dokumentasjonsplikt i lovutkastet kapittel II. Formålet er at virksomheter og innbyggerne skal kunne bruke dokumentasjonen og arkivene til å forstå, ikke bare fortiden, men også samtiden, for å lære og videreutvikle samfunnet. Når det står at dokumentasjonen «skal kunne brukes», ligger det en klar forutsetning om at det legges til rette for bruk gjennom å holde orden på og gjøre dokumentasjonen tilgjengelig. Dette er forutsetninger for at dokumentasjonen skal være anvendelig og forståelig for innbyggerne og allmennheten. Formuleringen «bevare og videreutvikle Norge som rettsstat og demokrati» er valgt for å understreke at loven også har som formål å legge til rette for det løpende innsynet i forvaltningens dokumentasjon for å sikre informasjons- og ytringsfrihet, demokratisk deltakelse, rettssikkerhet for den enkelte, tillit til det offentlige og kontroll fra allmennheten. Dette er formål som er nevnt i offentleglova. Det samme ligger også i målet om at dokumentasjonen skal være et bidrag til å forstå samtiden. Samtiden kan forstås både i lys av fortiden og i lys av de prosesser som foregår i dag. Formålet er å sikre «dokumentasjon om samfunnet». I dette ligger at utvalget og omfanget av dokumentasjonen må være tilstrekkelig og hentet fra både offentlig og privat sektor. Dokumentasjonen skal være tilgjengelige for alle, for alle typer bruk - personlige formål, forskning, annen type gransking, kunnskapsinnhenting, viderebruk osv. angir mer konkret hensyn som er viktige for at de overordnede målene kan nås. De to Annet ledd leddene spiller sammen. Personvernforordningen bruker uttrykket «vitenskapelig eller historisk forskning». Uttrykket vitenskapelig forskning i bokstav e omfatter også historisk forskning. Lovens virkeområde § 2. (1) Loven gjelder for: a) staten, fylkeskommunene og kommunene b) selvstendige offentlige virksomheter uavhengig av organisasjonsform
hvorvidt dette er å anse som kjøp av «FoU- tjenester» eller prosjektsamarbeid. Ved prosjektsamarbeid må det besørges at avgivende institutt også overfører midler tilsvarende lønnskostnadene inkludert sosiale kostnader. Summen av disse midlene legges inn under «egenandel øvrige UiO- enheter».

Instituttets egenandel utgjør differansen mellom UiO's totale kostnader og summen av den eksterne finansiering fra NFR som tilfaller UiO og overføringene av midler fra øvrige deler av UiO. Denne utregningen skjer automatisk.

Under 'Analyse Instituttøkonomien' blir de eksterne Inntektene knyttet til senteret, dvs Senterbevilgningen fra NFR, midler fra sentralt nivå og fakultetsnivå satt opp mot en sammenstilling av NYE kostnader knyttet til senteretableringen. Hensikten med en slik oppstilling er å kartlegge den økonomiske effekten som senteret er forventet å ha på instituttet sin basisøkonomi, dvs nettobidrag.

Dersom det forekommer frikjøp av personell fra øvrige UiO-enheter, så vil kostnadspådraget, dvs frikjøpskostnaden skje på senteret, mens selve frikjøpsrefusjonen skjer på det avgivende institutt. Det kalkulerte nettobidraget for vertsinstituttet vil derfor være overvurdert, og må korrigeres for å gi et mer nøyaktig beslutningsgrunnlag. Eventuell korreksjon legges inn manuelt

Eventuelle merkostnader som instituttet skulle pådra seg som følge av senteretableringen, feks ansettelser av vikariater, må korrigeres for slik at sentereier/instituttleder får et mer korrekt beslutningsgrunnlag å forholde seg til. Denne type kostnad vil ikke synliggjøres i senterregnskapet, men vil være en tilleggskostnad på instituttet og som er relevant å synliggjøre. Denne type kostnad legges inn manuelt.

Denne måten å kalkulere nettobidraget på er kanskje litt uvant for en del økonomipersonell, det er derfor lagt opp til en kontroll av nettobidraget hvor man ser på de tradisjonelle elementene som inngår i nettobidragsberegningen, dvs frikjøp, overhead, eventuell leiestedskostnad og egenandel.

Universitetet I Oslo Versjon 3.0 8

Økonomi og planavdelingen 9.5.2011
####### Kap. 3271 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanninga

(i 1 000 kr)
Post	Nemning	Reknesk ap 2019	Saldert budsjett 2020	Forslag 2021
01	Inntekter frå oppdrag	10	10
02	Salsinntekter o.a.	617	634
Sum kap. 3271	627	644

Løyvingane gjeld inntekter NOKUT får frå prosjektverksemd, kurs og konferansar.

####### Kap. 272 Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høgare utdanning

(i 1 000 kr)
Post	Nemning	Reknesk ap 2019	Saldert budsjett 2020	Forslag 2021
50	Verksemdskostnader	601 000	157 515
51	Tiltak for internasjonalisering	236 400
52	Tiltak for høgare utdanning	282 954
Sum kap. 0272	601 000	676 869

########## Post 50 Verksemdskostnader

Posten omfattar midlar til Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høgare utdanning (Diku), som er eit forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet. Diku har ansvar for å fremje utvikling av kvaliteten i høgare utdanning og høgare yrkesfagleg utdanning og for å styrke internasjonalt samarbeid og utveksling i heile utdanningsløpet. For 2021 omfattar løyvingsforslaget over post 50 berre midlar til verksemda i Diku, medan midlar som Diku tildeler til andre, er skilde ut under eigne postar. I tillegg til midlane under kap. 272 forvaltar Diku òg midlar frå Europakommisjonen gjennom Erasmus+-programmet (jf. kap. 288, post 74), driftstilskot og utviklingsmidlar til fagskular (sjå kap. 240 og kap. 241, post 21), tilskot til studentvelferd (sjå kap. 270, post 74) og nokre andre tiltak under kap. 275, post 21. Diku forvaltar òg midlar frå Utanriksdepartementet og Nordisk ministerråd. Sjå kap. 280, post 50 for resultatrapportering for 2019.

######### Mål for 2021

- - Diku bidreg til at måla for tiltaka dei forvaltar, blir nådde i størst mogleg grad.
- - Diku gir eit godt kunnskapsgrunnlag til å utvikle politikk, leiing og undervisning.
## Informatieavond gebied Kwistbeek en dijkversterkingsprojecten Baarlo.

#### Informatieavond gebied Kwistbeek.

Op 11 december 2019 wordt het schetsontwerp van Gebied Kwistbeek gepresenteerd. Je kunt al je vragen stellen aan de medewerkers van het project. Begin 2020 gaat het schetsplan in de formele procedure. De raad van de gemeente Peel en Maas stelt vervolgens het schetsplan als omgevingsplan (thans nog geheten bestemmingsplan) vast. De gemeenteraad en het waterschap Limburg stellen de financiële middelen beschikbaar. Je bent van harte welkom op een inloopavond op woensdag 11 december bij Restaurant Café Zaal Unitas, Wilhelminastraat 11a in Baarlo. Je kunt op elk gewenst moment tussen 17.00 en 20.00 uur binnenlopen. Voor nadere informatie zie www.waterschaplimburg.nl/metelkaar

#### Informatieavonden dijkversterkingsprojecten Baarlo

Het waterschap Limburg organiseert diverse bijeenkomsten over de dijkversterking en systeemmaatregel in Baarlo-Hout-Blerick om iedereen te informeren en te spreken over de volgende onderwerpen: – het alternatief dat bestuurlijk is voorgelegd voor de dijkversterking; – het besluit van de minister IenM over de dijkverlegging in Hout-Blerick en het proces in de komende periode; – de tracés voor de Kwistbeek en de kwelgeulen buitendijks. \_ het koersdocument laagterras Langs de rivier de Maas. Op deze inloopavonden – Deelgebied Hummerenweg: maandag 9 december van 19.00 – 21.00 uur, Parochiekerk H.Petrus, Marktplein 1 in Baarlo (zij-ingang kerk) – Buitendijks gebied, inclusief de omgeving van de Coupure, woensdag 11 december 19.00-21.00 uur, Parochiekerk H.Petrus, Marktplein 1 Baarlo (zij-ingang kerk) – Baarlo-Noord en Hout-Blerick: Waterschap Limburg informeert alle belanghebbenden in Baarlo- Noord en Hout-Blerick zo snel als mogelijk na het besluit van de minister door middel van een emailbericht en een speciale nieuwsbrief . Daarna vinden desgewenst voor Baarlo-Noord en Hout- Blerick bijeenkomsten plaats. Voor nadere informatie zie www.waterschap.nl/projectinformatie/systeemmaatregelen/

# en in de nieuwsbrief die abonnees ontvangen. (zie onderdeel Baarlo - Hout-Blerick)
er adgang til å delegere myndigheten til Arkivverket (forvaltningslovforskriften § 8 annet ledd), men dette er så langt ikke gjort.

########## Forlengelse av taushetsplikt

Arkivverket kan forlenge taushetsplikt, jf. forvaltningslovforskriften § 11. Tilsvarende kompetanse er ikke tillagt kommunal sektor.

########## Klagebehandling

Klager på innsynskrav behandles av overordnet organ. I kommunene og fylkeskommunene følger det av den formelle hovedregelen at klagen behandles av kommunens eller fylkeskommunens interne klagenemnd. Tidligere fattet de regionale enhetene i Arkivverket vedtak om innsyn, og klagene gikk til Arkivverket sentralt. Nå fattes vedtakene sentralt i Arkivverket, og klagene behandles av Kulturdepartementet.

### 20.3Situasjonsforståelse

#### 20.3.1 Dokumentasjon bevares for å være tilgjengelig

Arkivverket, de kommunale, fylkeskommunale og private arkivinstitusjonene jobber aktivt med å gjøre dokumentasjon mer tilgjengelig og informere om hvilke arkiver som faktisk finnes. Gjenfinnbarhet er en egenskap ved en arkivsak eller et informasjonselement. Årsaken til at arkivmiljøene har vært så opptatt av journalføring og etter hvert klassifikasjon, skyldes hovedsakelig at det øker mulighetene for gjenfinning. Påbudene om at registre og kopibøker osv. skulle bevares, henger også sammen med dette. Også Noark-standarden kan ses i et slikt lys. Tilgjengeliggjøring er prosessen med å gjøre noe tilgjengelig for en reell eller tenkt arkivbruker. Dette kan være ordning av overførte arkiver, arbeidet med arkivbeskrivelser, kildeskriftutgivelser, registrering i Asta og Arkivportalen, digitalisering av ikke-digitale arkiver og publisering på Digitalarkivet.no eller på arkivinstitusjonenes hjemmesider. I tillegg kommer veiledning en-til-en eller en-til-mange og drift av lesesalstjeneste. Behandling av innsynsforespørsler i arkiver er også en viktig del av arkivinstitusjonenes arbeid med tilgjengeliggjøring. 97 prosent av arkivinstitusjonene oppgir at publikum har tilgang til arkivkatalogene og arkivinformasjon på lesesal. Andelen museer som gir slik tilgang er 70 prosent. For fagbibliotekene er tallet 90 prosent, 278 og for folkebibliotekene 68 prosent. Digital teknologi gir mange nye muligheter for å gi publikum oversikt over og tilgang til dokumentasjon. På lengre sikt vil dette endre arkivinstitusjonenes arbeid med innsyn og tilgjengeliggjøring. Det er for eksempel allerede en nedgang i antallet forespørsler om innsyn i saker som gjelder slekt, noe som skyldes skanning og publisering av arkiver på Arkivportalen og Digitalarkivet der den enkelte selv kan søke opp den informasjonen han eller hun trenger. Disse nettstedene når ut til mange og egner seg selvsagt kun for publisering av dokumentasjon som er fritt tilgjengelig. Digitale arkiver vil sammen med ny teknologi også åpne for andre former for arkivbruk enn det som så langt har vært normalen. Hovedtyngden av arkivundersøkelser i dag er kvalitative. Arkiver som brukes hyppig, som folketellinger og tingbøker, er digitalisert. Forskere og slektsforskere bestiller andre arkivsaker på lesesalen eller få papirdokumenter skannet og oversendt digitalt.
# Vedlegg 1 - Beskrivelse av dagens oppgavefordeling og gjeldende rett

Side 1 av 11
- - I delar av regionens stöd till ungdomsorganisationer måste medlemsantalet vara minst 300 men till ovanstående målgrupper gäller inte detta krav

Krav på dokumenterad verksamhet före det att man söker stöd

- - Nej

Följande krav ställs på organisationernas verksamhet för att få bidrag:

Alla/merparten av organisationens medlemmar bor inom landstinget	Ja
Organisationen tillhör en statsbidragsberättigad riksorganisation	Nej
Organisationen är demokratisk uppbyggd	Ja
Organisationen tar ut medlemsavgift	Nej
Organisationen deltar i landstingets föreningsregister	Nej
Organisationen innehar post- eller bankkonto	Nej
Organisationen har ungdomar i styrelsen	Ja
Organisationen är öppen för alla	Ja
Organisationen gynnar inte medlemmarnas ekonomiska intressen	Vet ej
Organisationen erhåller inte kommunalt stöd	Nej
Organisationen har jämställdhetsplan/policy	Nej
Organisationen har tillgänglighetsplan/policy	Nej
Organisationen har mångfaldsplan/policy	Nej
Organisationen har drogpolicy	Nej

######## Övrigt stöd

Särskilt stöd för nystartade föreningar

- - Utvecklingsbidrag

Möjligheter att ansöka om en mindre summa pengar för olika tillfälliga aktiviteter eller verksamheter, så kallade ”lösa potter", "snabba slantar" eller liknande

- - Finns en pott på: 200 000:- /år

######## Information och kontakt
## भिवंडी निजामपूर शहर महािगरपाभिका वविी वविाग

###### किम 4(1) (b) (XVii)S

सभवंडी निजामपूर शिर मिािगरपासलकतील वविी ववभागात ववहित करणयात येईल अशी इतर माहिती बाबत :- मुंबई प्रांनतक मिािगरपासलका अधिनियम , 1949 िुसार मा . मिासभेिे व स्ायी ससमतीचे िोरणात्मक निणवयािुसार ( ठरावािुसार ) वेळोवेळी येणारी इतर माहिती निरंक आिे .
Dokumentasjon (sendes i form av tydeleg merka separate vedlegg) Kunngjering  Konkurransegrunnlag  Tilbod  Anskaffingsprotokoll  Evalueringsdokumentasjon  Møtereferater  Ev. skriftleg korrespondanse med den innklaga 	Legg ved (utdrag frå) alle dei doku- menta som er relevante for KOFA å sjå når klagen skal handsamast. Vedleggene skal nummereres • og navngis (eks. "vedlegg 1 - kunngjłring") Ta inn en vedleggsliste/- • oversikt Send hvert vedlegg som Øn fil • Ikke del opp enkeltvedlegg • Dersom du ikkje har all den dokumentasjonen som er etterspurt kan du be om at den innklaga legg fram det du manglar.
Andre vedlegg Kvittering for betalt klagegebyr 	Klagen takast ikkje til handsaming før klagegebyret er betalt.
Stad og dato
av digitale løysingar, blir det endå viktigare at alle har kompetansen som skal til for å meistre den nye digitale kvardagen. Det grøne skiftet inneber at kompetansen til arbeidstakarane må tilpassast omstillinga til eit lågutsleppssamfunn. Dei som er utdanna til jobbane som forsvinn i omstillinga, må få tilgang til å utvikle kompetansen sin vidare. Omstillinga vil omfatte endringar i produksjons- og forbruksmønstera våre. Samstundes er det utfordrande å føreseie kva type og kor mange jobbar som vil falle bort eller kome til med det grøne skiftet. Kompetansebehovsutvalet viser til kva typar kompetanse som ulike ekspertar, næringar og interesseorganisasjonar meiner vil vere nødvendige for å nå lågutsleppsmåla. Desse er

- - generiske ferdigheiter som sjølvrefleksjon, kritisk tenking og samfunnsmedvit
- - fagarbeidar-, teknologi- og realfagskompetanse
- - forvaltnings- og klimarisikokompetanse
- - leiarkompetanse

For nærare omtale, sjå den tredje rapporten til Kompetansebehovsutvalet (NOU 2020: 2). Framskrivingar som SSB publiserte hausten 2020, viser ein sterk vekst framover i befolkninga i byane og områda rundt, men fallande folketal i mange kommunar i distrikta. SSB ventar sterk aldring i distrikta som følge av ein auke i forventa levealder kombinert med fråflytting av unge personar. Aldringa vil bli markant overalt, men aller sterkast i distrikta, og vil bety at fleire må stå lenger i arbeid. Då blir det endå viktigare at sysselsette kan halde ved like og utvikle kompetansen sin gjennom utdanning og opplæring. Aldringa legg òg større press på helsetenestene og bidreg til å auke mangelen på helsefagarbeidarar og sjukepleiarar. Det vil kunne fordre nye arbeidsformer i framtida.

########## Det må bli enklare å utvikle kompetanse og ta meir utdanning for arbeidstakarar og andre som treng det

Arbeidslivet er ein viktig arena for læring. I ei tid då krava til kompetanse og omstillingstakta i arbeidslivet blir høgare, må arbeidstakarar kunne bygge vidare på den kompetansen dei har. Kompetansebehovsutvalet peikar på at for få sysselsette deltek i læringsaktivitetar. Tal frå frå første kvartal 2020 viser at ikkje-sysselsette personar i større grad deltek i Lærevilkårsmonitoren formell vidareutdanning enn sysselsette, og at kvinner deltek i vidareutdanning i større grad enn menn, jf. figur 4.4. I alt har deltakinga i formell vidareutdanning vore stabil dei siste fem åra, men gått noko ned sidan 2008.

########## [:figur:fig4-4.jpg]

Figur 4.4 Deltakarar i formell vidareutdanning etter kjønn og arbeidsstyrkestatus, del av personar i alderen 22 - 59 år Lærevilkårsmonitoren, livslang læring, tabell 12864 i statistikkbanken frå SSB. Det er særleg personar med lite utdanning og låg kompetanse, og nokre grupper innvandrarar og eldre arbeidstakarar, som ikkje deltek i kompetanseutvikling. Personar med låg utdanning og låg kompetanse er samstundes dei som er mest sårbare for å hamne utanfor arbeidslivet. Dette blir særleg synleg under den pågåande økonomiske krisa, der personar utan fullført vidaregåande opplæring utgjer ein stor del av dei ledige. Sjå omtale i kap. 11 Konsekvensar av covid-19- pandemien i kunnskapssektoren.