ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
tilpassa behova og livssituasjonen til den einskilde. Vaksne som ønsker å gjennomføre vidaregåande opplæring, kan søke om ordinært inntak og konkurrere om plassane med søkarane med ungdomsrett, eller dei kan søke om individuelt opptak basert på realkompetanse. Med dette alternativet blir undervisninga ofte komprimert og/eller avkorta. Vaksne kan òg søke vidaregåande opplæring gjennom private tilbydarar av opplæring, til dømes studieforbund, men det meste av opplæringa skjer i dei vidaregåande skulane. Dei fleste vaksne får opplæring gjennom vaksenopplæringstilbod og er ikkje ein del av den generelle søkar- og elevstatistikken for vidaregåande opplæring. Samla deltok 32 352 vaksne i vidaregåande opplæring i 2019. Dette er nesten 4 500 fleire enn året før.

Kommunar må ha eit tilbod om skulefritidsordning før og etter skuletid for 1. - 4. trinn og for barn med særskilde behov på 5. - 7. trinn. I skuleåret 2019 - 20 gjekk 156 597 barn i skulefritidsordninga (SFO). 1 916 av desse var elevar på 5. - 7. trinn. Delen barn på 1. - 4. trinn som gjekk i SFO, var på 62 pst., ein auke frå 55 pst. i 2002. Tabell 6.6 viser at deltaking i SFO varierer mykje mellom dei ulike klassetrinna og er høgast blant dei yngste barna. Kommunen kan krevje kostnadene til SFO dekte gjennom foreldrebetaling, og kommunen kunne til og med skuleåret 2019 - 20 sjølv velje om han ønsker å dekke kostnader for heile eller delar av tilbodet. Dette bidreg til at det er stor variasjon i foreldrebetaling i SFO mellom kommunar. Nokre kommunar valde å tilby inntektsgraderte satsar, friplassar og søskenmoderasjon i SFO. Frå hausten 2020 blir det innført ei nasjonal ordning med redusert foreldrebetaling i SFO for barn frå låginntektsfamiliar på 1. - 2. trinn og gratis SFO for barn med behov for særskilt tilrettelegging på 5. - 7. trinn. Tabell 6.6 Deltaking og foreldrebetaling i skulefritidsordninga (SFO)

Skuleår	2013 - 14	2014 - 15	2015 - 16	2016 - 17	2017 - 18	2018 - 19	2019 - 20
Tal på barn i SFO	157 370	158 139	159 633	160 994	160 571	158 318	156 597
Del av barna i SFO med fulltidsplass (20 timar) (pst.)	57	57	57	56	57	56	57
Dekningsgrad 1. - 4. trinn (pst.)	63	63	62	62	62	61	62
Dekningsgrad 1. trinn (pst.)	80	80	80	81	82	82	82
Dekningsgrad 2. trinn (pst.)	76	75	75	74	76	76	76
Dekningsgrad 3. trinn (pst.)	62	61	60	59	58	59	59
Dekningsgrad 4. trinn (pst.)	35	34	33	32	31	30	31
Gjennomsnittleg månadleg foreldrebetaling for ein elev med fulltidsplass i SFO (i kroner)	2 191	2 256	2 335	2 408	2 420	2 470	2 501
Del av SFO-ar som tilbyr inntektsgraderte satsar (pst.)	14	14	14	20	19	25	27
Lillestrøm kommune Nes kommune Nordland fylkeskommune Nordland fylkeskommune v/Rådet for personer med funksjonsnedsettelse, eldrerådet og ungdommens fylkesråd Oslo kommune Sarpsborg kommune Senja kommune Skien kommune Sogndal kommune Stavanger kommune Tromsø kommune Trondheim kommune Vefsn kommune

Faglig forum for formannskapssekretærer KS - Kommunesektorens arbeidsgiver- og interesseorganisasjon Følgende høringsinstanser hadde ingen merknader til forslagene: Forsvarsdepartementet Justis- og beredskapsdepartementet Samferdselsdepartementet Utenriksdepartementet

Helsedirektoratet

Namsos kommune Porsgrunn kommune Sandefjord kommune Steinkjer kommune I tillegg har 11 privatpersoner avgitt høringssvar. Disse høringssvarene dreier seg hovedsakelig om at personene mener valget bør gå som normalt, og at det ikke trengs endringer i valgloven, uten at de berører lovforslagene som sådan. Ett av disse svarene gjelder de konkrete lovforslagene, og departementet har vurdert dette. Høringssvarene er nærmere omtalt under de enkelte forslagene i punkt 6. I høringsnotatet foreslo departementet for øvrig å gjøre de samme midlertidige endringene i forskrift om valg til Sametinget når det gjelder sametingsvalget i 2021, som i valgloven når det gjelder stortingsvalget i 2021. Ingen høringsinstanser har uttalt seg om sametingsvalget. Departementet tar sikte på å vedta disse endringene i forskriften etter at Stortinget har behandlet forslag til midlertidige endringer i valgloven.
(3) Selvstendige virksomheter som nevnt i § 2 bokstav b til d regnes som kommunale eller statlige etter deres hovedsakelige tilknytning. Kongen avgjør i tvilstilfelle om en virksomhet skal anses som kommunal eller statlig. (4) Arkiver fra virksomheter med flere eiere langtidsbevares der eierne bestemmer. (5) Første til fjerde ledd er ikke til hinder for at det kan inngås avvikende avtale mellom Nasjonalarkivet og kommunale eller fylkeskommunale arkivinstitusjoner. Mediekonvertering § 29. (1) Lagringsmedier og -formater skal være holdbare og muliggjøre bruk av dokumentasjonen. (2) Arkiver fra 1950 eller tidligere skal bevares på sitt opprinnelige medium. (3) Arkiver fra 1951 eller senere på ikke-digitale lagringsmedier kan konverteres til digitale lagringsmedier og det ikke-digitale mediet destrueres. Dette gjelder ikke dersom dokumentasjonen blir mindre tilgjengelig eller originalen har særskilt historisk verdi. Ved sletting av ikke-digital dokumentasjon skal det tas vare på en prøve. (4) Kongen kan gi regler om langtidsbevaring av digital dokumentasjon for å unngå informasjonstap, om konvertering av dokumentasjon på ikke-digitale lagringsmedier og om bevaring av prøve av ikke-digital dokumentasjon. Overføring til langtidsbevaring hos Nasjonalarkivet § 30. (1) Statlige arkiver skal overføres på digitale formater til Nasjonalarkivet. Nasjonalarkivet kan i særskilte tilfeller gjøre unntak. (2) Ved overføring av statlige arkiver overtar Nasjonalarkivet råderetten. (3) Kongen kan fastsette krav til teknisk format, systematisering og gjennomføring av overføring til langtidsbevaring. Kongen kan stille krav til mediekonvertering av ikke-digital dokumentasjon. (4) Nasjonalarkivet kan kreve refusjon for merkostnader dersom det viser seg at dokumentasjonen tidligere ikke er blitt behandlet i samsvar med gjeldende regler. Krav til beskyttelse av ikke-digitale arkiver § 31. (1) Ikke-digitale arkiver skal oppbevares i lokaler som gir vern mot skade fra vann og fukt, brann og annen skadelig påvirkning fra klima, miljø og skadedyr. Lokalene skal også være vernet mot skadeverk, innbrudd og uautorisert tilgang. (2) Kongen kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om lokaler hvor det oppbevares ikke-digitale arkiver. Plikt til å gjøre tilgjengelig § 32. (1) Langtidsbevarte arkiver registreres i en felles, allment tilgjengelig og nettbasert katalog forvaltet av Nasjonalarkivet. (2) Arkiver som langtidsbevares hos Nasjonalarkivet og andre arkivinstitusjoner skal så langt det ikke bryter med lov og andres rettigheter, være tilgjengelige for forskning, kulturvirksomhet, lokalhistorisk arbeid, næringsutvikling, for å dokumentere rettigheter og annen bruk i tråd med § 1. Det samme gjelder arkiver som langtidsbevares hos kommuner og fylkeskommuner. (3) Ikke-digitale arkiver skal så langt det ikke bryter med lov og andres rettigheter, være tilgjengelige hos en arkivinstitusjon eller i annet hensiktsmessig lokale. (4) Brukere av arkiver skal kunne få hjelp og veiledning.
########## Betydningen av lovendringer etter overføring til langtidsbevaring

Regelendringer kan gjøre det vanskelig å avgjøre hvilke regler som skal anvendes på eldre dokumentasjon. For eksempel: Helseregisterloven innførte begrepet «helseregister» og ga opplysninger i disse tidsubestemt taushetsplikt. Definisjonen av hva som er et helseregister, er vid («enhver strukturert samling av personopplysninger som er tilgjengelig etter særlige kriterier, og som inneholder helseopplysninger»). Dermed ble det spørsmål om overførte arkiver blir allerede rammet av denne reguleringen, jf. helseregisterloven § 2 bokstav c. Taushetsplikt uten utløpsdato fører til at arkivinstitusjoner må vurdere innsyn sak for sak, eller dokument for dokument, som konkrete vurderinger av adgang til å gjøre unntak fra lovbestemt taushetsplikt, og ikke kunne gjøre en blocvurderinger. Flytting av saksområder mellom rettssfærer kan også ha noe å si for innsynsvurderingene. Et praktisk eksempel er fastsetting av farskap, som tidligere gikk etter straffeprosessloven og nå går etter barnelova og tvisteloven. Skal innsynsforespørsler behandles som anmodning om innsyn i straffesak i henhold til straffeprosessloven og politiregisterforskriften eller som innsyn i 286 fastsettingssak i henhold til barnelovas regler og tvisteloven? Å anvende særlovgivningen for å ta stilling til innsynskrav krever omfattende forvaltningskunnskap i og med at det har skjedd en rekke organisatoriske og rettslige endringer de siste tiårene. Dokumentasjonen selv eller informasjonen registrert i arkivportalen fanger ikke opp etterfølgende endringer. Disse forholdene og eksemplene kan tale for at arkivsektoren ikke bør ta stilling til lovvalgsspørsmål, men at reguleringen derimot gir klare regler for behandling av innsynskrav.

########## Forskrift som sier når det gjelder andre regler enn offentleglova og forvaltningsloven

Utgangspunktet for ny regulering er at offentleglova og forvaltningsloven gjelder for Nasjonalarkivet, og at innsynskrav derfor behandles etter disse lovene. Unntakene bør etter utvalgets vurdering være uttrykkelige, det vil si at det bør framgå klart og autoritativt hvilke typer innsynskrav Nasjonalarkivet skal ta stilling til etter andre regler enn offentleglova og forvaltningslova. Det mest praktiske er at regler om lovvalg gis i forskrift til loven. Forskriften vil måtte oppdateres i samsvar med endringer i særlovgivningen. En forskrift vil være grunnlag for en motsetningsslutning: De sakstyper som ikke er nevnt i forskriften, skal Nasjonalarkivet behandle etter offentleglova og forvaltningsloven, se lovutkastet § 33. Ved utarbeidelsen av forskriften vil det være fornuftig at sektormyndighetene gjør nøkterne vurderinger av behovet for egne innsynsregler opp mot offentleglova og forvaltningsloven. Gitt at det er vesentlig forskjell på behandling av personopplysninger til arkivformål i allmennhetens interesse og behandling til primærformålene, kan det være grunn til å være varsom med å ha som utgangspunkt at innsynsspørsmål bør behandles likt hos arkivskaper og hos arkivinstitusjon. Generelt er det ønskelig at rettslige hindringer for innsyn bortfaller etter hvert som 287 tiden går.
### Inngående faktura

Alle mottatte fakturaer skal godkjennes av 2 ansvarlige personer som har fått fullmakt i fullmaktsmatrise. Alle fakturaer skal være stilet til PSO. Hvis fakturaen er feil, skal leverandør kontaktes for å få ny faktura med korrekt tilstiling.

### Utgiftsrefusjoner

Ved refusjon av utlegg skal bilagene/kvitteringene festes på PSOs standard utgiftsrefusjonsskjema og skjema skal signeres av den som krever penger refundert, samt godkjennes i henhold til PSOs fullmaktmatrise. Formål med utlegget skal alltid påføres. Ved dekning av reise- og oppholdsutgifter skal det alltid påføres hvem utgiftene gjelder og eventuelt hvilket arrangement den reisende har deltatt på. Ved dekning av utgifter til mat/drikke skal det alltid oppgis formål og hvem bevertningen dekker. 6. Vedlegg: Standard utgiftsrefusjonsskjema.

### Varekjøp

Alle varekjøp skal godkjennes av to personer (se kapittel om Inngående faktura). For varer som er kjøpt inn for videresalg av PSO, fører PSO inn antall enheter i iZettle. Varelageret gås gjennom pr 31.12 for å avdekke eventuelt svinn. Varer som tas ut som gave skal også registreres i iZettle, men da settes prisen til kr 0.

### Utbetalinger

Alle utbetalinger skal signeres av minst 2 personer. Hvem som skal ha signaturrett er vedtatt av styret og fremkommer i fullmaktsmatrisen. PSO har en brukskonto. Denne kontoen står i PSOs navn, private kontoer benyttes ikke. Per dags dato har følgende personer/roller signaturrett i nettbanken:

- - Hilde Kirkvold/kasserer
- - Ingrun Jule/styreleder

7. Vedlegg: PSOs fullmaktsmatrise

### Kasse

Når laget trenger å disponere midler fra kassen skal uttak av penger kun skje mot bilag, faktura eller lignende dokumentasjon. Dersom det ønskes forskudd fra kassen, skal den som mottar forskuddet signere på skjema for uttak fra kasse. Skjema for uttak fra kasse ligger som vedlegg til PSOs økonomireglement. Eventuelle kontanter skal settes inn i banken på PSOs brukskonto med informasjon om hva pengene gjelder (se for eksempel kapittel om Dugnad).
- • Øvrige områder reduseres med 1 %
- o rundt disse reduksjonene finner dere i områdene sine o rundt disse reduksjonene finner dere i områdene sine budsjettkommentarer.
- • Eiendom får tilført merkostnadene på 0,6 millioner knyttet til kommunens andel av DMS bygget, men gjennomfører 1 %kuttet.

Det er i tillegg tilført 13 millioner i bruk av havbruksfond/disposisjonsfond.

Det løftes inn 500 000 i merutgift for 2022 som følge av at barnetrygd holdes utenfor beregningen av sosiale stønader. Vedlagt finnes Nav leder sin foreløpige sak som omhandler dette. Den beskriver godt dette temaet. Dette må utredes i første halvår 2022, for å eventuelt kunne iverksettes høst 2022. Saken vil komme som egen sak i kommunestyret da det foreløpig er usikkerhet rundt tallene.

Mer detaljert beskrivelse av kuttforslag og hva som er styrket finnes under områdene sine egne budsjettkommentarer.

Den totale økonomien er utfordrende grunnet reduserte overføringer og endringer i demografien. Samtidige er det økte behov innenfor eldreomsorg, spesialundervisning og generelt ressurskrevende brukere. For budsjettåret 2022 er det ikke løftet inn noen store strukturendringer.

Informasjonen gitt i dette dokumentet fører til følgende økonomiplan:

Økonomiplan 2022 - 2025
(Tall i 1000 kr)	2022	2023	2024	2025
Frie inntekter	-518 500	-518 500	-518 500	-518 500
Skjønnsmidler høst 2022/barnevernsreform	-2 000	-1 000	-1 000	-1 000
Eiendomsskatt 4 promille	-36 000	-36 000	-36 000	-36 000
Konsesjonskraft	-800	-800	-800	-800
Rentekompensasjon	-3 900	-3 900	-3 900	-3 900
Vertskommunetilskudd	-8 700	-8 700	-8 700	-8 700
Integreringstilskudd	-11 000	-11 000	-12 000	-12 000
Bruk av oppdrettsinntekter	-13 000	-6 500	-13 000	-6 500
Andre statlige overf, Toppfinansieringordn	-9 000	-11 000	-11 000	-11 000
SUMFRIE INNTEKTER	-602 900	-597 400	-604 900	-598 400
Renteinntekter	-3 500	-3 500	-3 500	-3 500
Renteutgifter eksisterende lån	13 000	13 000	13 066	13 186
Rentereduksjon innbetalte lån	-340	-340	-354
Renteutgifter nye lån	406	460	354
Netto renteutgifter/-inntekter	9 500	9 566	9 686	9 687
Avdragsutgifter eksisterende lån	34 000	34 000	35 355	36 888
Avdragsutgifter - nye lån	0	1 355	1 533	1 180
Netto avdragsutgifter	34 000	35 355	36 888	38 068
Netto rente og avdragsutgifter	43 500	44 921	46 574	47 755
grunnkart og brukar riktig SOSI-versjon.
12	Avklare om fleire forhold bør rettast opp når ein først skal lage ny plan.
13	Avklaring med relevante partar om grunnlaget for planen. Eventuell førehandskontakt.
14	Oversending av materiale til politisk oppstart. Gje beskjed til forslagsstillar og konsulent dersom materialet ikkje er tilfredsstillande. Be om revidert materiale.
15	Skriv saksframlegg til politisk oppstartsmelding (+ ev. vedtaksforslag om å legge planprogram på høyring).
16	Vedtak i kommunen om oppstart . (+ ev. vedtak om å legge planprogram på høyring).
17	Ved negativt utfall til privat forslag: Forslagsstillar blir varsla ved brev. Opplysast om klagerett.
18	Forslagsstillar kan klage på avgjerda i kommunen til kommunestyret.
19	Kommunestyret avgjer om det kan utarbeidast privat reguleringsforslag. Forslagsstillar blir varsla ved brev.
20	Legg ut plan som 'planar under arbeid' i planregisteret på Internett.

21	PLANOPPSTART
22	Forslagsstillar har ansvar for kunngjering: Kunngjerast ved annonse i avis og på kommunen si nettside. (Ev. samtidig melding om høyring av planprogram). Avgrensing av planområde i kart skal visast. Ved privat reguleringsforslag dekker forslagsstillar kostnader ved kunngjering. Leggast ut på Internett.
24	Forslagsstillar har ansvar for varsling: Varsling ved brev til grunneigarar og rettshavarar, gjerne også naboar. Varsling internt i kommunen. Varsling til andre offentlege organ.
# Most frequently asked Pharma Regulatory Affairs Interview Q & A (Audio, Video & Text format) – Let’s ace the interview

- 1.What is Regulatory Affairs?

Regulatory Affairs in a Pharmaceutical industry, is a profession which acts as the interface between the pharmaceutical industry and Drug Regulatory authorities across the world. It is mainly involved in the registration of the drug products in respective countries prior to their marketing.

- 2. What are the goals of Regulatory Affairs Professionals?
- • of human health • of human health
- • safety, efficacy and quality of drugs • safety, efficacy and quality of drugs
- • appropriateness and accuracy of product information • appropriateness and accuracy of product information
- 3. What are the Roles of Regulatory Affairs professionals?
- • as a liaison with regulatory agencies • as a liaison with regulatory agencies
- • of organized and scientifically valid NDA, ANDA,INDA ,MAA,DMF • of organized and scientifically valid NDA, ANDA,INDA ,MAA,DMF submissions
- • adherence and compliance with all the applicable cGMP, ICH, GCP, GLP • adherence and compliance with all the applicable cGMP, ICH, GCP, GLP guidelines, regulations and laws
- • expertise and regulatory intelligence in translating regulatory • expertise and regulatory intelligence in translating regulatory requirements into practical workable plans
- • the companies on regulatory aspects and climate that would affect their • the companies on regulatory aspects and climate that would affect their proposed activities
- 4. What is an Investigational New Drug (IND) application?

It is an application which is filled with FDA to get approval for legally testing an experimental drug on human subjects in the USA

- 5. What is a New Drug Application?

The NDA is the vehicle through which drug sponsors formally propose that the FDA approve a new pharmaceutical for sale and marketing in the U.S. The data gathered during the animal studies and human clinical trials of an Investigational new drug become part of the NDA In simple words, “It is an application which is filed with FDA to market a new Pharmaceutical for sale in USA”

- 6. What is an Abbreviated New Drug Application (ANDA)?
Storebø, november 2018

• har forslag til sosiale • har forslag til sosiale aktivitet(er) hyggekveld	Foreldre
7. trinn	❖ Info om skule og klassemiljø Nasjonale prøver 8 trinn. • Foreldrerepresentant har forslag til sosiale • aktivitet(er) hyggekveld	Kontaktlærar Klassekontakt Foreldre Representat frå Austevoll ungdomsskule?
April/mai	❖ Info om skule og klassemiljø Overgang til ungdomskulen. • Valfag , orientering Annan informasjon frå Austevoll ungdomsskule	Kontaktlærar tek kontakt med ungdosmskulen for avtale om tidspunkt. Klassekontakt Foreldre Austevoll ungdomsskule

Forslag til aktivitetar arrangert av Fau: Barnevakten etc kvar 3 år for 5-7 trinn Sykkeldag i april kvar 3-4 år? 4-7 klassetrinn 7. klasse arr. 17 mai Trafikksikring/politi i skuletida Vennskapsgrupper ved behov.

Plan for foreldremøte Storebø skule, side 5
som blir forska på innanfor programmet, er mellom anna aktivt medborgarskap, tillit og oppslutning om institusjonane i velferdssamfunnet.

######### Budsjettforslag for 2021

Departementet foreslår å løyve 7,4 mill. kroner på posten.

########## Post 60 Integreringstilskot, kan overførast

Kommunane får integreringstilskot ved busetjing av personar som får opphald som overføringsflyktningar eller på bakgrunn av søknad om asyl, og familiesameinte med desse. Tilskotsordninga skal òg medverke til å busetje eldre og personar med alvorlege kjende funksjonshemmingar og/eller åtferdsvanskar. Kommunane skal gjennomføre eit målretta busetjings- og integreringsarbeid, slik at flyktningane kan forsørge seg sjølve og ta del i samfunnet. Tilskotet skal gi ei rimeleg dekning av dei gjennomsnittlege meirutgiftene kommunane har til arbeidet i busetjingsåret og dei fire neste åra.

######### Mål for 2021

Målet med tilskotet er rask og treffsikker busetjing, sikring av god kvalitet i kvalifiserings- og integreringstilbodet, og overgang til arbeid og/eller vidare utdanning.

######### Resultat i 2019

Rapporten for 2019 frå berekningsutvalet som årleg kartlegg dei gjennomsnittlege utgiftene kommunane har til busetjing og integrering av flyktningar og personar med opphald på humanitært grunnlag, viser at dekningsgraden for integreringstilskotet var 101,7 pst. i 2019, mot 99,6 pst. i 2018. Tabell 4.38 Nøkkeltal for busetjing 2017 - juni 2020

År	2017	2018	2019	Per 30. juni 2020
Busette Busette totalt	11 078	4 903	4 822	816
Busette einslege mindreårige	759	194	137	21
- av desse IMDi	486	159	94	17
- av desse Bufetat	273	35	43	4
Busette Busette i barnefamiliar	6 170	3 541	3 793	532
- av desse busette barn	3 420	2 013	2 162	286
Busette Busette andre vaksne	4 096	1 141	883	261
Gjennomsnittleg ventetid frå vedtak til busetjing (månader)
- - totalt	5,0	4,9	3,3	3,9
- einslege mindreårige	2,8	3,8	3,2	3,4
- γ. Αξιολόγηση μέχρι την Παρασκευή 16 Απριλίου 2021.

δ. Πραγματοποίηση του Φεστιβάλ &Τελετή βράβευσης τον Απρίλιο 2021.

##### ΟΡΟΙ ΤΟΥ ΔΙΑΓΩΝΙΣΜΟΥ – ΛΕΠΤΟΜΕΡΕΙΕΣ

Τα σχολεία που θα πάρουν μέρος στον διαγωνισμό καλούνται να παρουσιάσουν τη δράση τους ηλεκτρονικά όπως θα τους υποδειχθεί. Οι δράσεις που θα υποβληθούν θα αξιολογηθούν με κριτήρια:

- • ολοκληρωμένη προσέγγιση, τη δομή και συνοχή • ολοκληρωμένη προσέγγιση, τη δομή και συνοχή
- • καινοτομία και πρωτοτυπία • καινοτομία και πρωτοτυπία
- • ανάπτυξη συνεργασίας με την εκπαιδευτική κοινότητα και την • ανάπτυξη συνεργασίας με την εκπαιδευτική κοινότητα και την ευρύτερη κοινότητα
- • διεπιστημονικότητα, τη διαθεματικότητα και την πολυτροπικότητα • διεπιστημονικότητα, τη διαθεματικότητα και την πολυτροπικότητα
- • συμμετοχή των εκπαιδευτικών και μαθητών • συμμετοχή των εκπαιδευτικών και μαθητών
- • διάρκεια της δράσης • διάρκεια της δράσης
- • παραχθέν υλικό στο πλαίσιο της δράσης • παραχθέν υλικό στο πλαίσιο της δράσης
- • αντίκτυποστο σχολείο ή/και στην ευρύτερη κοινότητα • αντίκτυποστο σχολείο ή/και στην ευρύτερη κοινότητα

Τα ονόματα των σχολικών μονάδων που θα διακριθούν στον διαγωνισμό θα ανακοινωθούν μέσω ιστοσελίδας, καθώς και η ημερομηνία της τελετής βράβευσης. Από κάθε βαθμίδα, μετά από αξιολόγηση από την επιτροπή, θα βραβευτεί μία σχολική μονάδα και σε όλες τις μονάδες θα δοθεί Βεβαίωση Συμμετοχής. Η απονομή των διακρίσεων θα γίνει στη διάρκεια τελετής και τα βραβεία αφορούν σε εκπαιδευτικό / ψηφιακό υλικό. Η συμμετοχή των σχολείων στον διαγωνισμό δεν έχει καμία οικονομική επιβάρυνση για το σχολείο. Η συμμετοχή των μαθητών/-τριών είναι προαιρετική και απαιτείται η σύμφωνη γνώμη των γονέων και κηδεμόνων για τη συμμετοχή τους. Ο φορέας διοργάνωσης που αναλαμβάνει τη διαδικασία υλοποίησης του διαγωνισμού θα διασφαλίσει τα προσωπικά δεδομένα και τα πνευματικά δικαιώματα των δημιουργών. Στην ιστοσελίδα θα δημοσιευτούν τα διακριθέντα έργα. Δε θα υπάρξουν έσοδα για τον φορέα που προκηρύσσει τον διαγωνισμό ή για άλλον, από τα υποβληθέντα έργα (με εμπορία ή διαφήμιση κ.λπ.) και η χρήση των έργων θα γίνει μόνο για εκπαιδευτικούς σκοπούς. Σημειώνεται ότι, όσον αφορά τα πνευματικά δικαιώματα, ισχύουν τα αναφερόμενα στην κείμενη νομοθεσία.