Dei siste åra har det vore stadig fleire stipendiatar med støtte frå Program for kunstnarleg utviklingsarbeid eller som er tekne opp til doktorgradsprogram for graden ph.d. i kunstnarleg utviklingsarbeid. Den kunstnarlege utdanninga på doktorgradsnivå er relativt ny, og det er svakheiter ved kulturen og systema for dokumentasjon og offentleggjering av resultata. I 2019 etablerte Diku Nasjonal forskarskule i kunstnarleg utviklingsarbeid for å gi eit fellesfagleg opplæringstilbod som kan inngå i ph.d.-programma. Forskarskulen gir innføring og øving i formidling, metode, teori og etikk knytt til kunstnarleg utviklingsarbeid. I 2019 oppretta regjeringa ei ny ordning gjennom Diku for tilskot til fleksible studietilbod for å auke tilgangen på relevante utdanningar for personar som ikkje kan flytte for å studere ved ein sentral campus. Diku lyste ut til saman 90 mill. kroner innanfor ordninga i 2019, som universitet og høgskular kunne søke om for utvikling og drift av studietilbod. Tilbod retta mot berekraftig omstilling og miljøvennleg næringsutvikling, teknologi og helse var prioriterte. Det kom inn søknader for til saman 177 mill. kroner. Ordninga blei styrkt med 36,6 mill. kroner i samband med revidert nasjonalbudsjett 2020, og av til saman 60 kvalifiserte søknader blei 38 innvilga. Diku tok i 2019 over forvaltninga av tilskot til velferdsarbeidet ved studentsamskipnadene. Gjennom å gi rimeleg tilgang til tenester som barnehage, kantine, bokhandel, treningstilbod og kulturaktivitetar spelar desse ei viktig rolle for studiekvardagen. Diku forvalta òg tilskot til nasjonale studentorganisasjonar som fremjar interessene til studentane gjennom mellom anna deltaking i styre og råd og i offentlege høyringar og debattar. Diku er nasjonalt kontor for utdannings-, opplærings- og idrettsfeltet i Erasmus+, som er EUs program for utdanning, opplæring, ungdom og idrett. Omlag halvparten av tilskotsmidlane som Diku tildelte etter konkurranse i 2019, kom frå programmet. Auken i mobilitetstala heldt fram, og departementet er nøgd med måloppnåinga. Diku har arbeidd godt med å styrke utdanningssamarbeidet med prioriterte land. I 2019 har Diku mellom anna bidrege med kunnskapsgrunnlag til evalueringa av Panorama-strategien. Dei har òg hatt ein gjennomgang av resultata i dei to største verkemidla for samarbeid med Panorama-landa, UTFORSK og INTPART. På bakgrunn av kunnskapen om resultata i programma har Diku sett i gang eit arbeid med utvikling av UTFORSK og andre verkemiddel retta mot satsingslanda utanfor Europa. Dei nordiske landa har ein avtale om å gi innbyggjarane sine gjensidig tilgang til høgare utdanning, med ein fastsett kompensasjon mellom landa, som i Noreg blir handsama av Diku. I studieåret 2018 - 19 studerte 2 948 norske studentar i dei nordiske avtalelanda, og 388 studentar frå dei nordiske avtalelanda studerte i Noreg. Dette er høvesvis 79 og 805 færre enn året før. Tala omfattar berre ordinære studentar, ikkje utveksling.

########## Post 51 Unit - Direktoratet for IKT og fellestenester i høgare utdanning og forsking

Sjå kap. 273, post 50 for mål og budsjettforslag for 2021.

######### Resultat i 2019

Unit har gjennom 2019 levert sikre og stabile tenester for høgare utdanning og forsking. Unit har i samarbeid med institusjonane utarbeidd ein handlingsplan for å følge opp den nasjonale digitaliseringsstrategien for universitets- og høgskulesektoren for 2017 - 21. Unit har gjort eit grundig sekretariatsarbeid for Digitaliseringsstyret for høgare utdanning og forsking som har medverka til gode avgjerdsprosessar. Dei har òg etablert ein finansieringsmodell der institusjonane bidreg med finansiering til felles investeringar som Digitaliseringsstyret tilrår.