ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
- samarbeid, forfalskning, bevisste utelatelser, uriktige fremstillinger eller overstyring av intern kontroll.
- • vi oss en forståelse av intern kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme • vi oss en forståelse av intern kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk for en mening om effektiviteten av stiftelsens interne kontroll.
- • vi hensiktsmessigheten av de anvendte regnskapsprinsippene, og rimeligheten av • vi hensiktsmessigheten av de anvendte regnskapsprinsippene, og rimeligheten av regnskapsestimater og tilhørende noteopplysninger utarbeidet av ledelsen.
- • vi på om ledelsens bruk av fortsatt drift-forutsetningen er hensiktsmessig, og basert • vi på om ledelsens bruk av fortsatt drift-forutsetningen er hensiktsmessig, og basert på innhentede revisjonsbevis, hvorvidt det foreligger vesentlig usikkerhet knyttet til hendelser eller forhold som kan skape tvil av betydning omstiftelsens evne til fortsatt drift. Dersom vi konkluderer med at det eksisterer vesentlig usikkerhet, kreves det at vi i revisjonsberetningen henleder oppmerksomheten på tilleggsopplysningene i årsregnskapet, eller, dersom slike tilleggsopplysninger ikke er tilstrekkelige, at vi modifiserer vår konklusjon. Våre konklusjoner er basert på revisjonsbevis innhentet frem til datoen for revisjonsberetningen. Etterfølgende hendelser eller forhold kan imidlertid medføre at stiftelsen ikke fortsetter driften.
- • vi årsregnskapets totale presentasjon, struktur og innhold, inkludert • vi årsregnskapets totale presentasjon, struktur og innhold, inkludert tilleggsopplysningene, og hvorvidt årsregnskapet representerer de underliggende transaksjonene og hendelsene på en måte som gir et rettvisende bilde.

Vi kommuniserer med styret blant annet om det planlagte innholdet i og tidspunkt for revisjonsarbeidet og eventuelle vesentlige funn i revisjonen, herunder vesentlige svakheter i intern kontroll som vi avdekker gjennom revisjonen.

#### Uttalelse om øvrige lovmessige krav

##### Konklusjon Konklusjon omutdeling og forvaltning

Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, og kontrollhandlinger vi har funnet nødvendig i henhold til internasjonal standard for attestasjonsoppdrag (ISAE) 3000 «Attestasjonsoppdrag som ikke er revisjon eller forenklet revisorkontroll av historisk finansiell informasjon», mener vi at stiftelsen er forvaltet og utdelinger er foretatt i samsvar med lov, stiftelsens formål og vedtektene for øvrig.

(Sted og dato) (Revisors underskrift og tittel)

NKRFs Revisjons- og regnskapskomité - Normalberetninger i kommunal sektor - 10. februar 2023 49
##### अधिनियमाचे िाव :- मुंबई प्रांनतक मिािगरपासलका अधिनियम १९४९ व इतर लागू असणारे नियम नियम :- सवव वरील प्रमाणे शासि निणवय :- पररपत्रक :- कायावलयीि आदेश :-

अ िु . क्र .	कामाचे सवरुप	कालाविी हदवस	कामासाठी जबाबदार अधिकारी	असभप्रा य
1	मिापासलका ववरुध्द दाखल झालेले सवव न्यायालीि प्रकरणे मिापासलकतर्फ वकीलांिा सोपववणे . तसेच ववभागीय सतरावरील कामे पिाणे	न्यायालयािे हदलेल्या अंनतम निणवयावर अवलंबूि	वविी अधिकारी

#### किम ४ (1) ( ब ) (iv) िमुिा ( अ ) िमुन्यामध्ये कामाचे प्रकटीकरण संघटिाचे िक्ष ( वार्षीक )
## Søndag 19.30-møta

Det har vorte arrangert over 30 møter og festsamvær når året er slutt. Åtte av dei kan kallast sommarmøte. Møta har samla ein trufast flokk og stemninga har vore fin imellom oss. Dei som stått for møta er: Arnt Roaldsnes, Olav Synnes, Lars Tolo, Ole Inge Gjøen, Arne Røsvik og Jan Harald Roaldsnes. Egil Sæther gjekk ut av gruppa dette året på grunn av alder.

## Bønnemøta

Når det gjeld bønemøta, så har dei gått utan stans heile året, kvar tirsdag kl. 20 00. Arne og Åse Røsvik har vore trufaste saman med vår kjære bror Gudmund Gjelsten. Vi kjenner på gleda av å møta kvarandre på denne måten. Det er ein fin arena for å kome kvarandre nærare og på den måten styrkja samfundet mellom oss. Gruppeleiar Jan Harald Roaldsnes

## Torsdagsmøta

Hausten 2021 starta vi opp med torsdagsmøter igjen annan kvar torsdag. Det er tale, lovsong og bønn. Vi har også hatt eit møte med nattverd i haust. Det har vore ei god blanding av tilreisande talarar og lokale. I tillegg har det vore enkelte delemøter, der to-tre har blitt utfordra på eit vitnemål, og resten har vore fritt. Det skal vere enkle møter, lav terskel, uformelt, kaffi og uformell samtale, uformell/spontan bønn for og med kvarandre rundt borda og samtale om kristenliv eller andre ting. Gruppeleiar: Jan-Arve Roaldsnes

## Lovsang/forsangergruppene

Dette arbeidet har i likskap med alt anna måtte starte opp igjen etter Korona. Ønsket om å delta og ha lovsong på møter merker vi er der. Vi har litt nye songar, men og ein del gamle songar. Ungdomslaget har et fantastisk lovsongsarbeid. Dei legger ned mange timer for å gjere det enkelt for andre å lovsynge å gi ære til Jesus. Under Korona blei det laga digitale møter og konserter med lovsong, dei møta har blitt sett rundt heile kommunen og en del rundt om i Norge. Et fantastisk arbeid. Eg ønsker å heie fram lovsongen og beskytte den. I tidligare årsmøter og medlemsmøter har det som regel vore litt kritikk mot lovsongen. I staden for å ta det opp på kvart medlemsmøte, ønsker eg at ein tek det opp med meg. Gjerne konkret, kva for møte og kva for song som ein meiner ikkje passer eller andre ting. Gruppeleiar: Jan-Arve Roaldsnes

## Vigra Kristelige Ungdomslag, VKU

Vigra Kristelege Ungdomslag har i 2021, som mange andre, hatt eit litt spesielt år. Trass i dette har vi stort sett gjennom heile året arrangert ungdomskveldar på ein eller annan måte. Perioden januar til mai var prega av restriksjonar, og vi hadde mange u-kvelder over zoom. Etter dette har vi stort sett arrangert vanlige u-kveldar. Etter 1-meteren forsvann har vi også fått ha nokre laurdagar på Sagabu igjen! Vi har og delteke på Pit Stop, teltmøte på Kverve, og i desember vart det arrangert julebord og nyttårsaftenfeiring. På ein vanlig ungdomskveld er det mellom 20-35 personar, men det kan også vere fleire. På den første u-kvelden på Sagabu i oktober var det fantastisk å sjå over 50 personer samla på Sagabu. Gruppeleiar Odd-Helge Juva
Vidare foreslår regjeringa å løyve 261 mill. kroner til studieplassar innanfor mellom anna helse og omsorg og lærarutdanning. Midlane til studieplassane blei løyvde i samband med behandlinga av Revidert nasjonalbudsjett 2020 og er foreslått vidareførte i 2021.

########## Mogleggjerande og industrielle teknologiar

Regjeringa foreslår å løyve 196 mill. kroner til studieplassar innanfor matematisk-naturvitskaplege fag med vekt på informatikk og teknologiske fag med vekt på IKT. Midlane til studieplassane blei løyvde i samband med behandlinga av Revidert nasjonalbudsjett 2020 og er foreslått vidareførte i 2021.

########## Bygg

I den reviderte langtidsplanen for forsking og høgare utdanning er eit eige kapittel vigd regjeringa si plan for utvikling, forvaltning og prioritering av universitets- og høgskulebygg. Bygg, utstyr og annan infrastruktur er grunnleggande innsatsfaktorar for å nå dei overordna måla i politikken for forsking og høgare utdanning. I 2021 foreslår regjeringa å bruke 2,5 mrd. kroner på ordinære byggeprosjekt finansierte over statsbudsjettet, mellom anna vidareføring av Livsvitskapsbygget og Vikingtidsmuseet ved Universitetet i Oslo. Regjeringa foreslår òg å løyve midlar til vidare prosjektering av campus NTNU og auka kostnadsramme til campus Ås. I tillegg kjem ei rekke brukarfinansierte prosjekt ved institusjonane. Vidare foreslår regjeringa å vidareføre ordninga for oppgradering av undervising- og forskingsareal, som i 2021 utgjer 155 mill. kroner.

Noregs forskingsråd speler ei sentral rolle i det norske forskings- og innovasjonssystemet. Rådet har ei omfattande verksemd når det gjeld finansiering, rådgiving og møteplassfunksjon. Kunnskapsdepartementet har etatsstyringsansvaret for Forskingsrådet og ansvaret for at rådet når dei måla som er sette for heile verksemda. For nærare omtale av rådets verksemd og styringssystemet for Forskingsrådet, sjå programkategori 07.60 Høgare utdanning og forsking, kap. 285 Noregs forskingsråd. Noregs forskingsråd får løyvingar frå alle departementa. Tildelingane frå departementa omfattar både generelle faglege tildelingar, institutt-tildelingar og særskilde midlar til einskilde program eller aktivitetar. Tabellen nedanfor viser ei oversikt over løyvingsforslag for dei største bidragsytarane i statsbudsjettet for 2021. Tabell 5.1 Foreslåtte løyvingar til Noregs forskingsråd frå dei største bidragsytarane

(i 1000 kr)
Kap. post	Departement	Saldert budsjett 2020	Forslag 2021
285.52 - 54	Kunnskapsdepartementet	4 010 368	4 454 067
285.55	Kunnskapsdepartementet	783 617	800 883
920.50/51	Nærings- og fiskeridepartementet	2 089 400	2 106 920
1830.50	Olje- og energidepartementet	760 000	735 530
272	Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høgare utdanning	601 000	676 869	12,6
273	Unit - Direktoratet for IKT og fellestenester i høgare utdanning og forsking	164 495	213 265	29,6
274	Universitetssenteret på Svalbard	142 463	36 322	-74,5
275	Tiltak for høgare utdanning og forsking	284 421	429 539	51,0
280	Felles einingar	961 113
281	Felles tiltak for universitet og høgskular	515 523
284	Dei nasjonale forskingsetiske komiteane	19 508	19 303	19 392	0,5
285	Noregs forskingsråd	4 856 574	4 793 985	5 254 950	9,6
286	Regionale forskingsfond	189 119	194 982	3,1
287	Basisløyving til samfunnsvitskaplege forskingsinstitutt	485 685	218 120	223 974	2,7
288	Internasjonale samarbeidstiltak	2 895 864	3 496 001	3 762 017	7,6
289	Vitskaplege prisar	44 969	46 408	3,2
Sum kategori 07.60	47 611 178	49 536 662	52 708 540	6,4
Utdanningsstøtte
2410	Statens lånekasse for utdanning	43 052 550	45 284 627	46 799 545	3,3
Sum kategori 07.80	43 052 550	45 284 627	46 799 545	3,3
Integrering og mangfald
290	Integrerings- og mangfaldsdirektoratet	272 562	292 960	304 983	4,1
291	Busetjing av flyktningar og tiltak for innvandrarar	11 754 678	9 768 290	7 644 283	-21,7
292	Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar	1 530 445	1 346 538	1 175 971	-12,7
Sum kategori 07.90	13 557 685	11 407 788	9 125 237	-20,0
Sum utgifter	121 956 776	121 852 253	125 512 618	3,0
Vestmarka krets

Hjemmeside : vestmarka.speiding.no

E-post: vestmarka@speiding.no

Tlf: 917 32 729/ 404 06 650

- 3. BUDSJETT 2023

Jan Bjørnsrud presenterer budsjett 2023. Terminlisten viser mye aktivitet derfor er budsjettet et ambisiøst budsjett. Inntektssiden er konservativ satt opp, kretsstyret er forsiktig med å estimere hva vi kan få i støtte. Budsjettet 2023 viser derfor et underskudd på kr 411200. Kretsen har god likviditet. Vi har gått med overskudd de siste to årene.

Thor Gunnar Mathiesen kom med en anmodning til kretsstyret der han ber kretsstyret om å jobbe for mer støtte til administrasjon av kretsleddet fra kommunene.

Forslag fra Audun Frøysland, 1. Skoger speidergruppe; Stryk internasjonalt reisefond (deltager bidrag) fra budsjettet Kretsstyret gis mandat til å søke støtte som tilfaller de som reiser uavhengig av sum

Forslaget ble ikke vedtatt. 15 stemte for forslaget og 32 stemte imot.

Budsjettet ble vedtatt. 37 stemte for, 10 imot

Hans Petter Kvalø anmodet likevel kretsstyret om å komme med et mer balansert budsjett for 2024. Ragnhild Sandvold bad om fotnoter til budsjettet neste gang

- 4. VALG AV VISEKRETSLEDER

Audun Frøysland informerte at det ikke har vært mulig å få en kandidat fra Drammen / Lier området Kretsstyret noterte dette og valg av VKL blir utsatt til vårens årsmøte

5. INNKOMNE SAKER; Signaturrett for styret. Jan Bjørnsrud presenterte saken for kretstinget. Slik det er nå så må hele styret signere fordi kretsen mangler et vedtak om signaturrett og viser til Blommistoppen der hele styret måtte signere i forhold til skjøtet. I næringslivet der det er vanlig at styreformann og en i styret har signaturrett og han ønsket det samme skal gjelde for Vestmarka krets.
Intr SB 668 2021R3429

the commission; (6) Promulgating a Code of Ethics to address permissible and prohibited activities of commission members and employees; (7) Providing a mechanism for concluding the operations of the commission and the equitable disposition of any surplus funds that may exist after the termination of the Compact after the payment and reserving of all of its debts and obligations; (8) The commission shall publish its bylaws in a convenient form and file a copy thereof and a copy of any amendment thereto, with the appropriate agency or officer in each of the Compact States; (9) The commission shall maintain its financial records in accordance with the bylaws; and (10) The commission shall meet and take such actions as are consistent with the provisions of this Compact and the bylaws. (d) The commission may: (1) Promulgate uniform rules to facilitate and coordinate implementation and administration of this Compact. The rule shall have the force and effect of law and shall be binding in all Compact States; (2) Bring and prosecute legal proceedings or actions in the name of the commission, provided that the standing of any State Psychology Regulatory Authority or other regulatory body responsible for psychology licensure to sue or be sued under applicable law may not be affected; (3) Purchase and maintain insurance and bonds; (4) Borrow, accept, or contract for services of personnel, including, but not limited to, employees of a Compact State; (5) Hire employees, elect or appoint officers, fix compensation, define duties, grant such individuals appropriate authority to carry out the purposes of the Compact, and to establish the commission’s personnel policies and programs relating to conflicts of interest, qualifications of personnel, and other related personnel matters;

18
Jobbsjansen del A og B I 2019 gjekk 74,8 pst. av deltakarane som avslutta Jobbsjansen del A, kvalifiseringsprosjekt for kvinner med innvandrarbakgrunn, over i arbeid eller utdanning etter avslutta program. Resultatkravet for 2019 var 70 pst. Resultatkravet for Jobbsjansen del B i 2019 var at talet på innvandrarungdom som har fullført ekstra år med grunnskuleopplæring, skal doblast frå 2017 til 2019. Resultatkravet er innfridd, sidan talet på deltakarar i ordninga hadde auka frå 481 i 2017 til 1201 i 2019.

########## Områdesatsingar

Regjeringa har gjennom områdesatsingar styrkt innsatsen i utsette byområde, mellom anna med mål om å gi gode føresetnader for integrering gjennom ulike tiltak for betre levekår. Desse satsingane handlar mellom anna om tiltak for å betre nærmiljøet, sikre gode oppvekstvilkår, førebygge kriminalitet, gi tilbod om vidaregåande opplæring, og auka sysselsetjing. I 2019 blei særleg forhold som auka tverrsektoriell kompetanse og større nettverk trekt fram av dei statlege samarbeidspartnarane.

########## Utvikling av kommunale integreringstiltak

Midlane blei nytta til ei rekke lovande og nyskapande prosjekt i kommunane. Prosjekta testar mellom anna ut ulike modellar for å gi nykomne innvandrarar meir formell kompetanse. Det blei til saman gjennomført 49 prosjekt i 2019. I tillegg har IMDi og Kompetanse Noreg arrangert samlingar for rettleiing av kommunar som har resultert i utvikling av klynger, nettverk og samhandlingsarenaer.

########## Det nasjonale bu- og støttetilbodet for personar over 18 år som er utsette for tvangsekteskap og/eller æresrelatert vald

Løyvinga finansierer 22 plassar i fem ulike kommunar. I 2019 blei det i tillegg oppretta to mellombelse plassar for å få tilstrekkeleg kapasitet i tilbodet. I 2019 fekk 30 personar tildelt plass i dette tilbodet. Gjennomsnittleg belegg for butilbodet i 2019 var på 80 pst. Det er i 2019 lagt vekt på tryggleik for bebuarar og samarbeid mellom aktørar gjennom fagsamlingar for tilsette i bu- og støttetilboda. Desse aktørane er mellom anna politiet og Kompetanseteamet mot tvangsekteskap, kjønnslemlesting og negativ sosial kontroll. Erfaring frå studiar viser at mange får det betre når dei flyttar inn i butilbodet. Dei blir fri frå valden, får ta eigne val om livet sitt og bygger nye nettverk og relasjonar.

########## Kvalifiseringstiltak i integreringsmottak

I 2019 blei ytterlegare eit av fire integreringsmottak lagde ned mellom anna på grunn av at det kom færre asylsøkarar. I integreringsmottaka har bebuarar fått tilbod om fulltidsprogram. Dei 357 flyktningane som blei busette frå integreringsmottak i 2019, blei i gjennomsnitt busette raskare enn flyktningar frå ordinære mottak. I tillegg kjem dei raskare i gang med introduksjonsprogram enn andre flyktningar.

########## Etableraropplæring for innvandrarar

Tre fylkeskommunar fekk tilskot i 2019. Midlane har mellom anna finansiert prosjekt med aktivitetar som gir grunnleggande informasjon om etablering av verksemd for nykomne
pst. som sjølve har innvandra, og 4 pst. norskfødde med innvandrarforeldre. Prosentdelen med innvandrarbakgrunn i barnehagelærarutdanninga er noko større blant mannlege studentar.

Dei to moderasjonsordningane i barnehagen for familiar med låg inntekt blei innførte i 2015. Nasjonalt minstekrav til redusert foreldrebetaling gjer at ingen familiar må betale meir enn 6 pst. av samla skattbar inntekt for ein barnehageplass, med maksprisen som ei øvre grense. Ordninga med gratis kjernetid gjer at barn frå familiar med inntekt under ei gitt grense har rett til 20 timar gratis opphald i barnehagen i veka. Denne ordninga gjaldt først for 4- og 5-åringar, men blei frå 2016 utvida til å gjelde 3-åringar, og i 2019 blei ordninga ytterlegare utvida til å gjelde for 2-åringar. Familiar med meir enn eitt barn i barnehage har også rett til søskenmoderasjon. Frå 1. august 2020 har barn frå familiar med inntekt under 566 100 kroner rett til gratis kjernetid i barnehagen. Departementet anslår at rundt 45 000 barn hadde rett til gratis kjernetid i barnehage i 2019. Tal frå kommunane sitt rapporteringssystem viser at 33 991 barn fekk innvilga gratis kjernetid i barnehage i 2019. I 2019 fekk totalt 43 310 barn lågare opphaldsbetaling på grunn av låg inntekt. Det er 1 392 fleire barn enn i 2018. Dersom ein familie har meir enn eitt barn i barnehage i same kommune, har familien rett til reduksjon i foreldrebetalinga (søskenmoderasjon). Denne ordninga gjeld uavhengig av inntekt. Reduksjonen for det andre barnet er minimum 30 pst., og for det tredje barnet og oppover er det 50 pst. reduksjon. I 2019 fekk 48 594 barn søskenmoderasjon. Det er 2 517 fleire enn i 2018. Tabell 7.7 Moderasjonsordningar i barnehagen, 2015 - 19

(i kr.)
2015	2016	2017	2018	2019
Inntektsgrense for gratis kjernetid	405 000	428 000	450 000	533 500	548 500
Hushald som har fått reduksjon i foreldrebetaling på grunn av låg inntekt	-	25 881	28 902	33 459	35 261
Barn som har fått lågare opphaldsbetaling på grunn av låg inntekt	24 624	33 272	35 735	41 918	43 310
Barn med rett til lågare opphaldsbetaling på grunn av låg inntekt (overslag frå 2019)	52 730	53 700	54 023	55 187	56 000
Barn som har fått innvilga gratis kjernetid på grunn av låg inntekt	9 470	18 225	20 978	26 027	33 991
Barn med rett til gratis kjernetid på grunn av låg inntekt (overslag frå 2019)	-	26 819	27 954	33 327	45 000
Barn som får søskenmoderasjon	-	44 732	47 418	46 077	48 594

Kunnskapsdepartementet, Utdanningsdirektoratet, Statistisk sentralbyrå
## UMKC YES Initiative

### Phase 2 - Parent Focus Group Guide: COVID Adaptation

##### Aims:

Identify the target population’s preferred produce that may include dark leafy greens, red and orange vegetables and methods to reduce consumption of sugar-sweetened beverages among target population. Identify barriers, concerns, and experiences accessing healthy foods. Identify engaging sports activities for target population. Identify barriers, concerns, and experiences with performing activities. Time: 60-90 minutes

##### Supplies:

- - Audio recorders
- - Zoom login
- - Attendance sheet (REDCap report)
- - Stable internet
- - Any smart device to access Teams or Zoom
- - REDCap Link for Demographic survey
- - Incentive (UMKC)

##### Introduction:

Moderator: Hi everyone, my name (say your name) and this is (introduce others on study team). We are with Children’s Mercy. We invited you here today asking for your thoughts and opinions about the UMKC YES (Youth Engagement in Sports) program you or your kids may started when you were in school. Since coronavirus started, we also want to learn how we can transition the program to being online if we need to. We also want to get your feedback about how we can help you learn more about nutrition and what favorite activities you like to play. You should have all been sent a document that talks about what it means to be in the study. You also may have discussed it with one of our study members over the phone when you first signed up, but I’m going to post it in the chat box again so we can all go over it. [Go over all consent points, emphasizing:]

- • The input you provide today will be used to help create and improve this program and will remain confidential. We are going to record this discussion today because we do not want to miss any of your important comments. You all will say helpful things today and we cannot write fast enough to get them all down. The recording will not be video, it will just write down the words you say. Our reports from the discussion will go back to Children’s Mercy staff with no names attached and secured in our encrypted database.
drøftes i kapittel 22. Spørsmålet om behandling av innsynsforespørsler i overført dokumentasjon drøftes i kapittel 20. Nasjonalarkivet som tilbyder av langtidsbevaring av kommunal digital dokumentasjon drøftes i kapittel 21. Begrepet arkivsektoren er drøftet i kapittel 4.

### 11.2Situasjonsforståelse

#### 11.2.1 Hovedtrekk

Kommuner, fylkeskommuner og statlige virksomheter har plikter etter gjeldende arkivlov. Hovedtrekkene i organiseringen av arkivsektoren er relativt tradisjonell og ikke veldig ulik andre sektorer:

- - Det er ett ansvarlig departement, Kulturdepartementet.
- - Sektoren har et ansvarlig direktorat, Arkivverket, som lager regler, veileder, har utviklingsoppgaver, ivaretar driftsoppgaver og fører tilsyn. Arkivverket er lokalisert ulike steder i landet.
- - Kommuner og fylkeskommuner har like oppgaver etter loven
- - Kommuner og fylkeskommuner samarbeider i ulike juridiske organisasjonsformer og med varierende portefølje (samarbeidets innhold) og størrelse (antall medlemmer), se tabell 11.1.
- - Spesialiserte offentlige og private virksomheter ivaretar langtidsbevaring og tilgjengeliggjøring av arkiver (arkivinstitusjoner, biblioteker og museer).

#### 11.2.2 Kommuner og fylkeskommuner. Selvstendig ansvar og samarbeid

Kommuner og fylkeskommuner har de samme pliktene etter arkivregelverket. Kommuner og fylkeskommuner er ansvarlige for langtidsbevaring og tilgjengeliggjøring av egne arkiver, se kapittel 21. De historiske arkivene speiler det brede spekteret av oppgaver kommunene og fylkeskommunene har hatt gjennom tidene, som fattigvesen, kulturoppgaver, nærings- og 102 ressursforvaltning, undervisning og barnevern. Kommuner og fylkeskommuner forvalter dokumentasjon fra hele sin nåværende oppgaveportefølje. Som i en rekke andre sektorer har det utviklet seg et omfattende interkommunalt samarbeid om 103 oppgaveløsningen. De rettslige rammene for samarbeidene legges av kommunalretten, og medlemmene må bli enige om hvilke oppgaver og ressurser de vil legge i samarbeidet. 104 Samarbeidene varierer dermed i innhold og størrelse. Kommunearkivinstitusjonenes Digitale RessursSenter SA (KDRS) er et resultat av samarbeidet i kommunal sektor og tilbyr tjenester knyttet til digitale arkiver, se nærmere kapittel 21. Omlag 60 kommuner samarbeider ikke med andre kommuner om arkiver, det vil si at de hverken er medlem i et interkommunalt arkivsamarbeid eller tilsluttet fylkesarkivordning. Det er både større