ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Intr SB 668 2021R3429

(6) Accept any and all appropriate donations and grants of money, equipment, supplies, materials, and services, and to receive, utilize, and dispose of the same: Provided, That at all times the commission shall strive to avoid any appearance of impropriety or conflict of interest; (7) Lease, purchase, accept appropriate gifts or donations of, or otherwise to own, hold, improve, or use, any property, real, personal or mixed: Provided, That at all times the commission shall strive to avoid any appearance of impropriety; (8) Sell, convey, mortgage, pledge, lease, exchange, abandon, or otherwise dispose of any property real, personal, or mixed; (9) Establish a budget and make expenditures; (10) Borrow money; (11) Appoint committees, including advisory committees comprised of members, State regulators, State legislators or their representatives, and consumer representatives, and such other interested persons as may be designated in this Compact and the bylaws; (12) Provide and receive information from, and to cooperate with, law enforcement agencies; (13) Adopt and use an official seal; and (14) Perform such other functions as may be necessary or appropriate to achieve the purposes of this Compact consistent with the state regulation of psychology licensure, temporary in-person, face-to-face practice and telepsychology practice. (e) The elected officers shall serve as the Executive Board, which may act on behalf of the commission according to the terms of this Compact. (1) The Executive Board shall be comprised of six members: (A) Five voting members who are elected from the current membership of the commission by the commission; (B) One ex-officio, nonvoting member from the recognized membership organization composed of State and Provincial Psychology Regulatory Authorities.

19
Titel Klachtenbeleid RijnWaal Zorggroep (WKKGZ)

### 3. Doelstelling en uitgangspunten klachtenbeleid

- 3.1 Doelstelling

Het klachtenbeleid wordt uitgewerkt in het klachtenreglement. Deze klachtenregeling van RijnWaal Zorggroep draagt bij aan:

- - Het bereiken van een bevredigende oplossing voor geuite klachten voor beide partijen

(klager en aangeklaagde);

- - Herstel van vertrouwen van de cliënt, het familielid of naaste in de hulpverlener en/of

RijnWaal Zorggroep; - De verbetering van de kwaliteit van zorg binnen RijnWaal Zorggroep;

- - Het voldoen aan de huidige maatstaven van de wet- en regelgeving op dit gebied.
- 3.2 Uitgangspunten
- • klacht is een signaal • klacht is een signaal

Een klacht is ieder signaal van een cliënt, familielid en/of naaste over de zorg- en dienstverlening van RijnWaal Zorggroep. Iedere klacht moet serieus worden genomen en met de direct betrokkene(n) worden opgepakt om zo de tevredenheid van de behandeling van cliënt/familielid/naaste te verbeteren. Klachten dienen op individueel niveau zo snel mogelijk opgelost te worden, maar klachten kunnen ook wijzen op een structureel probleem. Informatie uit klachten dient daarom gebruikt te worden voor kwaliteitsverbetering.

- • is laagdrempelig mogelijk, zo open mogelijk naar elkaar toe • is laagdrempelig mogelijk, zo open mogelijk naar elkaar toe

Het streven is naar een laagdrempelige klachtenregeling en wil klachten gebruiken om de behandeling en de zorg direct te kunnen verbeteren. Dit betekent dat:

- - Het voor cliënt/familielid/naaste duidelijk is waar en op welke manier een klacht geuit kan worden;
- - Informatie over de klachtenregeling en hoe, waar en op welke manier te klagen, gemakkelijk te vinden is op de website, in folders bij de recepties en eventueel in wachtkamers;
- - Ontevredenheid en klachten zoveel mogelijk direct besproken moeten worden met de direct betrokken medewerker en dat eventuele problemen op dat niveau worden opgelost;
- - Informatie en een open houding ten aanzien van klachten en suggesties bij alle betrokkenen belangrijk is.
- • toegankelijk voor cliënten en hun familie en naasten • toegankelijk voor cliënten en hun familie en naasten

De klachtenfunctionaris is beschikbaar voor klachten van cliënten inzake hun behandeling en bejegening, én voor klachten van familie en naasten.

- • met respect behandelen • met respect behandelen

De relatie tussen cliënt, familielid en/of naaste en een zorginstelling is per definitie ongelijk. Rijnwaal Zorggroep gaat uit van wederzijds respect tussen cliënt, familielid en naaste en medewerker(s). Probeert in de klachtafhandeling de klager met respect te bejegenen en zoveel als mogelijk gelijkwaardigheid na te streven.

- • heeft recht op ondersteuning • heeft recht op ondersteuning

Print datum 22 apr 2020 Pagina 8/18 Versie 1.6 (Conceptueel)
Приложение к решению Совета депутатов Автуринского сельского поселения от 00.00.2022 г. № 00

## Требования к виду и размещению указателей «Место выгула домашних животных»

- 1. Границы территории места для выгула домашних животных обозначаются Администрацией муниципального образования «Автуринское сельское поселение» указателями «Место выгула домашних животных», размещаемые по периметру границ данной территории на высоте не ниже 1,5 метров от уровня земли, на расстоянии, обеспечивающем видимость от одного указателя до следующего ближайшего.
- 2. Указатели «Место выгула домашних животных» изготавливаются из деревянных или металлических материалов, размерами: ширина не менее 30 см, высота не менее 20 см, окрашиваются красителем красного цвета с наружной стороны периметра территории и желтого цвета с внутренней стороны периметра территории, а также снабжаются текстом красителя черного цвета «Место выгула домашних животных»:
- 2.1. Вид указателя «Место выгула домашних животных» с наружной стороны периметра территории.

## МЕСТО ВЫГУЛА ДОМАШНИХ ЖИВОТНЫХ

- 2.2. Вид указателя «Место выгула домашних животных» с внутренней стороны периметра территории

## МЕСТО ВЫГУЛА ДОМАШНИХ ЖИВОТНЫХ
иностранного гражданина, номер и дату принятия решения о выдаче вида на жительство, срок действия вида на жительство, наименование органа исполнительной власти, выдавшего вид на жительство, и оформляется в виде документа по форме, утверждаемой федеральным органом исполнительной власти в сфере миграции. Документ не должен содержать подчисток, приписок, зачеркнутых слов и других исправлений. повреждений, наличие которых не позволяет однозначно истолковать их содержание.
1.8. Вид на жительство иностранного гражданина и действительных документов, удостоверяющих его личность и признаваемых Российской Федерацией в этом качестве	Бланк вида на жительство , выдаваемого иностранному гражданину (далее именуется - бланк) размером 125 x 88 мм содержит 16 страниц (без обложки), прошитых нитью по линии сгиба. Серия и номер бланка воспроизведены в нижней части 1, 3, 7, 8, 9, 10, 11, 12 и 16 страниц, а также на внутренней странице задней части обложки в верхнем правом углу. Серия бланка обозначается числами "82" и "83", номера представляют собой 7- разрядное число. Обложка бланка, синего цвета, изготавливается из износостойкого материала. а обложке бланка в верхней части в 2 строки размещена надпись "Российская Федерация", в центре воспроизводится золотистый тисненый Государственный герб Российской Федерации (далее именуется - герб) на щите. Под
registrering og dokumentasjon av kommunens regnskapsopplysninger i samsvar med lov og god bokføringsskikk i Norge.

##### Uttalelse omredegjørelse for vesentlige budsjettavvik

Vi har utført et attestasjonsoppdrag som skal gi moderat sikkerhet, i forbindelse med Abc kommunes redegjørelse for vesentlige budsjettavvik, enten det skyldes beløpsmessige avvik eller avvik fra kommunestyrets premisser for bruken av bevilgningene.

###### Konklusjon

Basert på de utførte handlingene og innhentede bevis er vi ikke blitt kjent med forhold som gir grunn til å tro at årsberetningen ikke gir dekkende opplysninger om vesentlige budsjettavvik.

Følgende skyggelagte tekst kan gis i et vedlegg til revisjonsberetningen eller det kan henvises til en relevant autoritets hjemmeside som inneholder beskrivelse av revisors oppgaver og plikter, i stedet for at teksten tas med i revisjonsberetningen. Se www.nkrf.no/revisjonsberetninger - revisjonsberetning nr. 1

###### Kommunedirektørens ansvar for å redegjøre for budsjettavvik

Kommunedirektøren er ansvarlig for å etablere administrative rutiner som sørger for at det utarbeides og iverksettes rutiner som sikrer at alle vesentlige budsjettavvik identifiseres og beskrives. Dette gjelder både beløpsmessige rammer og vedtatte premisser for bruken av bevilgningene. I årsberetningen skal kommunedirektøren redegjøre for vesentlige beløpsmessige avvik mellom årsbudsjettet og årsregnskapet, og vesentlige avvik fra kommunestyrets premisser for bruken av bevilgningene.

###### Våre oppgaver og plikter

Vår oppgave er å se etter om årsberetningen gir dekkende opplysninger om vesentlige beløpsmessige avvik fra årsbudsjettet og vesentlige avvik fra kommunestyrets eller fylkestingets premisser for bruken av bevilgningene. Vi skal avgi en uttalelse om årsberetningen på grunnlag av bevisene vi har hentet inn. Vi har utført vårt attestasjonsoppdrag med moderat sikkerhet i samsvar med kommunelovens regler og RSK 302 Forenklet etterlevelseskontroll av vesentlige budsjettavvik. Standarden krever at vi planlegger og gjennomfører oppdraget for å oppnå moderat sikkerhet for hvorvidt det foreligger dekkende opplysninger om vesentlige budsjettavvik i årsberetningen

Utføring av et attestasjonsoppdrag som skal gi moderat sikkerhet i henhold til RSK 302, innebærer å utføre handlinger for å innhente bevis for om det foreligger avvik fra budsjettvedtak, både beløpsmessige avvik og avvik fra kommunestyrets premisser for bruken av bevilgningene, og om det i årsberetningen er gitt dekkende opplysninger om årsakene til avvikene. Typen, tidspunktet for og omfanget av de valgte handlingene er gjenstand for revisors skjønn. Moderat sikkerhet har klart lavere sikkerhetsgrad enn betryggende sikkerhet, og vi gir derfor ikke uttrykk for samme nivå av sikkerhet som i konklusjon om årsregnskapet i revisjonsberetningen. Vi mener at vi har innhentet tilstrekkelig og hensiktsmessig bevis som grunnlag for vår konklusjon. (Sted og dato) (Revisors underskrift og tittel)

NKRFs Revisjons- og regnskapskomité - Normalberetninger i kommunal sektor - 10. februar 2023 8
Kap. 230, post 01	Kap. 3230, post 02
Kap. 242, post 01	Kap. 3242, post 02 og 61
Kap. 256, post 01	Kap. 3256, post 02
Kap. 271, post 01	Kap. 3271, post 02
Kap. 290, post 01	Kap. 3290, post 01

Meirinntekt som gir grunnlag for overskriding, skal òg dekke meirverdiavgift knytt til overskridinga og påverkar derfor òg kap. 1633, post 01 for dei statlege forvaltningsorgana som inngår i nettoordninga for meirverdiavgift. Meirinntekter og eventuelle mindreinntekter skal takast med i berekninga av overføring av ubrukt løyving til neste år. 2. overskride løyvingane til oppdragsverksemd på 21-postane mot tilsvarande meirinntekter. 3. avhende fast eigedom, jf. Instruks om avhending av statleg eigedom mv., og nytte inntekter frå sal av eigedommar ved dei sjølvforvaltande universiteta til kjøp, vedlikehald og bygging av andre lokale til undervisnings- og forskingsformål ved den same verksemda. 4. gi Noregs forskingsråd fullmakt til å kjøpe og avhende eigedommar. Salsinntekter blir førte til eigedomsfondet til Noregs forskingsråd.

########## Fullmakter til å pådra staten forpliktingar utover gitte løyvingar

III Tilsegnsfullmakter Stortinget samtykker i at Kunnskapsdepartementet i 2021 kan

- 1. gi tilsegn om tilskot ut over gitte løyvingar, men slik at samla ramme for nye tilsegner og gammalt ansvar ikkje overstig følgande beløp:

Kap.	Post	Nemning	Samla ramme
220	Utdanningsdirektorat et
70	Tilskot til læremiddel o.a.	60 mill. kroner
226	Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa
21	Særskilde driftsutgifter	35 mill. kroner
22	Vidareutdanning for lærarar og skuleleiarar	237 mill. kroner
270	Studentvelferd
75	Tilskot til bygging av studentbustadar	743 mill. kroner
### Tabela 2. BILETY KWARTALNE ODCINKOWE IMIENNE Z ULGĄ 30%

a) tam i z powrotem	b) w jedną stronę
Za odległość	Cena brutto	PTU	Cena netto	Cena brutto	PTU	Cena netto
w złotych	w złotych
do 5	161,00	11,93	149,07	80,50	5,96	74,54
6 - 10	201,25	14,91	186,34	100,62	7,45	93,17
11 - 15	241,50	17,89	223,61	120,75	8,94	111,81
16 - 20	281,75	20,87	260,88	140,87	10,43	130,44
21 - 25	322,00	23,85	298,15	161,00	11,93	149,07
26 - 30	346,50	25,67	320,83	173,25	12,83	160,42
31 - 35	367,50	27,22	340,28	183,75	13,61	170,14
36 - 40	385,00	28,52	356,48	192,50	14,26	178,24
41 - 45	420,00	31,11	388,89	210,00	15,56	194,44
46 - 50	432,25	32,02	400,23	216,12	16,01	200,11
51 - 55	465,50	34,48	431,02	232,75	17,24	215,51
56 - 60	498,75	36,94	461,81	249,37	18,47	230,90
61 - 70	504,00	37,33	466,67	252,00	18,67	233,33
71 - 80	535,50	39,67	495,83	267,75	19,83	247,92
81 - 90	565,25	41,87	523,38	282,62	20,93	261,69
91 - 100	577,50	42,78	534,72	288,75	21,39	267,36
101 - 140	603,75	44,72	559,03	301,87	22,36	279,51
141 - 240	625,62	46,34	579,28	312,82	23,17	289,64
&4	biological properties of municipal solid waste	lectures ,quiz, exam, present in the class
9	2 (Theo.)	2,3 &4	Physical, chemical, and biological properties of municipal solid waste	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
10	2 (Theo.)	3&4	Generation of solid waste , measurements rates (input, output, at source, at site, loud count analysis, weight volume analysis, material balance analysis ) methods	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class-
11	2 (Theo.)	3 &4	Generation of solid waste , measurements rates (input, output, at source, at site, loud count analysis, weight volume analysis, material balance analysis ) methods	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
12	2 (Theo.)	3 &4	Generation of solid waste , measurements rates (input, output, at source, at site, loud count analysis, weight volume analysis, material balance analysis ) methods	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
13	2 (Theo.)	Examination	Electronic	-----------------
14	2 (Theo.)	3 &4	Waste handling and separation, storage, and processing at source	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
15	2 (Theo.)	3 &4	Waste handling and separation, storage, and processing at source	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
16	2 (Theo.)	,3 &4	Waste handling and separation, storage, and processing at source	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
17	2 (Theo.)	3 &4	Collection systems, equipment, and labor requirement	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
18	2 (Theo.)	3 &4	Collection frequency calculations, Transfer station types	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
19	2 (Theo.)	3 &4	locations, design, equipment, accessory	Electronic	Questions during the lectures ,quiz, exam, present in the class
- som vil vite mer om bestefarens biologiske opphav. «Morten» og «Sara» lurer også på hvorfor faren ble bortadoptert, og på hva han opplevde som barn, som han ikke orket å dele med dem.

######## [Boks slutt]

### 6.5 Et utdatert regelverk

Gjeldende arkivlov bygger på NOU 1987: 35 Samtidens arkiver - fremtidens kildegrunnlag. Arkivverkets Loven ble vedtatt fem år etter, i 1992, men ikke iverksatt før i 1999. Ved presserende oppgaver. vedtakelsen var det gått tolv år siden arbeidsgruppen bak NOU-en kom med sin tilråding. I samme periode hadde forvaltningen gjennomgått grunnleggende endringer med store konsekvenser for arkivsektoren. Loven ble imidlertid ikke oppdatert. Regelverket som ble iverksatt, bygde på rutiner og beste praksis utviklet for å håndtere massepapirarkivene i mellom- og etterkrigstiden. Loven svarte på etterkrigstidens utfordringer, ikke digitaliseringens utfordringer. Dette er en sentral del av utfordringsbildet vi ser i dag. I forvaltningen og arkivsektoren har det lenge vært et ønske om å revidere arkivlova. Det har ikke vært gjennomført en gjennomgående revisjon av arkivlova siden 1999, men mindre justeringer har 45 vært foretatt i forbindelse med endringer av tilstøtende regelverk. Arkivforskriften var ikke 46 gjenstand for en omfattende revisjon før i 2016. Det har særlig vært to områder som det har blitt pekt på:

- 1. Behovet for å tilpasse lovgivningen til den teknologiske og forvaltningsmessige utviklingen de siste tiårene, det vil si gjøre regelverket mer digitaliseringsvennlig
- 2. Nye organisasjonsformer i kommunal og statlig sektor som gjør at utførelsen av mange offentlige oppgaver ikke omfattes av arkivlova, det vil si en gjennomgang av virkeområdet

Behovet for en gjennomgang og modernisering av arkivlova med forskrifter ble påpekt i Arkivmeldingen, som ble lagt fram av Stoltenberg II-regjeringen i 2012. I begrunnelsen ble det vist til den teknologiske og forvaltningsmessige utviklingen. Oppsummeringen inneholdt også konkrete forslag til lovendringer:

- - Harmonisering av arkivlovas og offentleglovas virkeområde
- - Arkivplikt for virksomheter som utfører oppgaver på vegne av det offentlige
- - Pålegg om funksjonalitet for dokumentfangst, lagring og tilgjengeliggjøring i alle systemer som håndterer offentlige arkivdokumenter
- - Videre virkeområde for regelen om sikring av særskilt verneverdige arkiver
- - - Regulering av Riksarkivarens koordineringsansvar i arbeidet med private arkiver

I komiteens behandling av meldingen sluttet flertallet seg til forslaget om harmonisering mellom arkivlovas og offentleglovas virkeområde, se Innst. 243 S (2012 - 2013). Flertallet støttet også
66	Tilskot til auka barnehagedeltaking for minoritetsspråklege barn	17 342 000
70	Tilskot til symjing i barnehagane	72 233 000	704 280 000
Sum Barnehagar	704 280 000
Høgare yrkesfagleg utdanning
240	Fagskular
60	Driftstilskot til fagskular	1 025 451 000
61	Utviklingsmidlar til fagskular	44 543 000	1 069 994 000
241	Felles tiltak for fagskular
21	Særskilde driftsutgifter , kan overførast	31 723 000	31 723 000
242	Noregs grøne fagskule - Vea
01	Driftsutgifter	30 349 000
45	Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald , kan overførast	1 307 000	31 656 000
Sum Høgare yrkesfagleg utdanning	1 133 373 000
Kompetansepolitikk og livslang læring
251	22. juli-senteret
01	Driftsutgifter	15 675 000	15 675 000
253	Folkehøgskular
70	Tilskot til folkehøgskular	987 051 000
71	Tilskot til Folkehøgskolerådet	5 549 000
72	Tilskot til Nordiska folkhögskolan	708 000	993 308 000
254	Studieforbund mv.
70	Tilskot til studieforbund	68 920 000
73	Tilskot til vaksenopplæringsorganisasjonar	3 510 000	72 430 000
256	Kompetanse Noreg
01	Driftsutgifter	119 118 000
21	Særskilde driftsutgifter	9 051 000	128 169 000
Avskriving Finnmarksordninga	129 556	122 912	134 782
Avskriving kvoteordninga	40 600	11 590	12 241
Sletting av renter	113 653	119 492	96 451
Sum	861 408	787 385	956 359

Av samla avskriving på 956,4 mill. kroner er det berekna at 802,2 mill. kroner vil vere avskriving av det opphavlege utdanningslånet til kunden. Dei resterande avskrivingane fordeler seg på 47,7 mill. kroner frå renter i 2021 og 106,5 mill. kroner frå renter frå tidlegare år.

########## Post 74 Tap på utlån

Løyvinga på posten dekker avskriving av grovt eller vedvarande misleghaldne utdanningslån. Låna blir avskrivne i rekneskapane som tap i Lånekassen når dei blir overførte permanent til Statens innkrevjingssentral (SI). Oversikta nedanfor viser dei hovudelementa som utgjer post 74 Tap på utlån: Tabell 4.37 Tapselement i Lånekassen

(i 1 000 kr)
Rekneskap 2019	Saldert budsjett 2020	Forslag 2021
SI-permanent	328 645	320 000	355 000
Lån etter gjeldsordning	55 871	65 000	5 000
Andre forhold	2 589	7 500	55 500
Sum	387 105	392 500	415 500

Tap på hovudstolen er berekna til å vere 290,9 mill. kroner, medan tap på renter frå tidlegare periodar er 109,7 mill. kroner i 2021. Årets renter på taps-/kostnadsfordringane er berekna til å vere 15 mill. kroner i 2021. Kundar som ikkje har betalt etter tredje varsel om betaling, får lånet førebels overført til SI. Dersom arbeidet til SI fører fram og kunden kjem à jour med betalingar, blir saka ført tilbake til Lånekassen. Lånekassen eig kravet, men SI handterer gjeldsordningssaker i denne perioden. Det er først når lånet blir permanent overført til SI, normalt når gjelda har vore oppsagd i tre år, at kravet i rekneskapssamanheng blir overført til SI. Frå 1996 til og med 2019 har om lag 69 000 kundar fått gjelda permanent overført til SI, med eit samla beløp på 8,3 mrd. kroner. Av dette er det fram til i dag kravd inn 4,5 mrd. kroner. Innkrevjingsresultatet i 2019 for permanent overførte utdanningslån var på 241 mill. kroner, som er same beløp som i 2018. I 2021 er innkrevjingsresultatet berekna til å bli 230 mill. kroner. Det blei overført lån permanent frå Lånekassen til SI på 329 mill. kroner i 2019, mot 274 mill. kroner i 2018. Overføringa til SI i 2021 er berekna til 355 mill. kroner.

########## Post 90 Auka lån og rentegjeld, overslagsløyving

Løyvinga på posten dekker samla nye utlån frå Lånekassen i 2021 og berekna renter i løpet av året som ikkje er betalte ved utgangen av året.
######### Vedtak frå 2019 - 2020-sesjonen

########## Vedtak nr. 2, 4. oktober 2019: Desentralisert utdanning

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 1 S (2019 - 2020), jf. Innst. 2 S (2019 - 2020).

«Stortinget ber regjeringen sørge for at høyere utdanningsinstitusjoner vektlegger sitt regionale ansvar og desentralisert utdanning i hele landet.»

Regjeringa har sett i gang ei stor satsing på fleksible studietilbod, som skal møte behova for høgare utdanning som òg er tilgjengeleg utanfor dei faste lærestadane. I samband med Revidert nasjonalbudsjett 2019 tildelte regjeringa midlar til ei ny ordning, der universitet og høgskular kunne søke Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høgare utdanning (Diku) om midlar til fleksible utdanningstilbod, jf. Prop. 114 S (2018 - 2019). Ordninga blei auka til over 60 mill. kroner i 2020, jf. Prop. 1 S (2019 - 2020). I tillegg tildelte regjeringa midlar til fleksibel utdanning gjennom Diku i samband med Revidert nasjonalbudsjett 2020, jf. Prop. 117 S (2019 - 2020). Midlane til fleksibel utdanning må sjåast i samanheng med kompetansereforma Lære heile livet som regjeringa har sett i gang, jf. Meld. St. 14 (2019 - 2020) . Kompetansereformen - Lære hele livet Meldinga inneheld tiltak som skal bidra til at arbeidslivets behov for oppdatert kompetanse i heile landet blir vareteke. Regjeringa vil òg legge fram stortingsmeldingar om arbeidslivsrelevans i høgare utdanning og styringspolitikken for statlege universitet og høgskular. Meldingane skal mellom anna legge til rette for gode og relevante utdanningstilbod i heile landet. Kunnskapsdepartementet følger òg opp det regionale ansvaret og tilbodet av desentralisert utdanning i styringsdialogen med institusjonane. Kunnskapsdepartementet meiner at dei nemnde tiltaka vil medverke til at institusjonane vektlegg sitt regionale ansvar og tilbyr desentralisert utdanning i heile landet, og at vedtak nr. 2, 4. oktober 2019 med dette er følgt opp.

########## Vedtak nr. 410,19. mars 2020: Inntektsbortfall for studentar

Oppmodingsvedtaket blei gjort i samband med behandlinga av Prop. 52 S (2019 - 2020) og Prop. 53 LS, jf. Innst. 197 S (2019 - 2020).

«Stortinget ber regjeringen komme tilbake med en midlertidig ordning gjennom Lånekassen for studenter som opplever inntektsbortfall som følge av korona-pandemien så raskt som mulig.»

Departementet viser til omtale i Prop. 67 S (2019 - 2020). For å hjelpe dei studentane som vanlegvis finansierer utdanninga med arbeidsinntekt, men som har vurdert å avslutte studia for å kvalifisere for dagpengar, blei søknadsfristen i Lånekassen utvida til 15. april 2020. Likviditeten til studentane er styrkt ved å utbetale heile det resterande støttebeløpet for våren 2020 (tre månader) i april. Studentar som kan stadfeste at dei har mista inntekt på grunn av covid-19-pandemien, kunne òg søke om eit tilleggslån på 26 000 kroner, og av dette kan 8 000 kroner gjerast om til stipend på eit seinare tidspunkt. Departementet meiner at vedtak nr. 410, 19. mars 2020 med dette er følgt opp.