########## Boks 6.2 Digitalisering av norsk forvaltning - historisk tilbakeblikk

IBMs EMMA, som fra 1958 ble brukt for å beregne skatteligningen, og SSBs første datamaskin fra 1957 - 1958 regnes som startskuddet for digitaliseringen av norsk forvaltning. Stormaskinene fra 1950- og 60-tallet ble brukt til å automatisere storskala administrative oppgaver. IKT var allikevel bare i begrenset grad en del av forvaltningspolitikken på 1960-tallet. Først med St.meld. nr. 37 1 (1974 - 1975) ble dette et eget tema. Meldingen og Om planlegging av databehandlingen i forvaltningen to etterfølgende utredninger diskuterte prinsipielle sider ved forvaltningens bruk av IKT og etablerte at det overordnede målet var å legge til rette for økt utbredelse av IKT i forvaltningen. Dette lyktes langt på vei. 1980-tallet var preget av en stor vekst innen offentlig databehandling med innføring av maskiner fra Norsk Data i mange virksomheter og framveksten av store etatssystemer i blant annet Trygdeetaten, Arbeidsmarkedsetaten (Aetat) og tollvesenet. I 1988 kom NOU 1988: 15 , som bidro til at arbeidet med et nytt enhetsregister og senere et nytt Samspill om grunndata oppgaveregister ble igangsatt. Samme år satte NOU 1988: 40 Datapolitikk i staten i 1990-årene behovet for fellessystemer og manglende kommunikasjon og samhandling på dagsordenen. Fra starten av 1990-tallet fikk Arbeids- og administrasjonsdepartementet et mer selvstendig ansvar for IKT-politikken, og det ble utformet sektorplaner for IKT. Utover 1990- og 2000-tallet endret internetteknologien forvaltningens kommunikasjon med innbyggere og næringsliv gjennom skjermdialog, portalløsninger og bruk av e-post. Lånekassen var tidlig ute med elektronisk søknad allerede i 2002. IKT var ikke lenger bare et støtteverktøy, men kunne fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor og legge til rette for innovasjon og konkurransekraft i næringslivet. Automatisert eller delvis automatisert saksbehandling, for eksempel ved hjelp av maskinlæring, ble i økende grad tatt i bruk i regelstyrte saksbehandlingsprosesser (rutinepreget saksbehandling). Automatisering er ikke nytt. Utbetaling av barnetrygden ble automatisert på 1990-tallet, med piloter i fire kommuner i 1991 og hele landet 1998. Barnetrygden var lett å automatisere fordi alle får utbetalt det samme beløpet per barn, og siden den tildeles automatisk basert på melding om fødsel fra Folkeregisteret. Et annet eksempel er beregning av avstander, for eksempel mellom bopel og studiested/arbeidsplass ved henholdsvis vedtak om reisestipend (Lånekassen) og skattefradrag for arbeidsreise (Skattedirektoratet). Kunstig intelligens har fått flere nye anvendelsesområder i forvaltningen. Eksempler er utvelgelse av tilsynsobjekter (Arbeidstilsynet) og kontrollobjekter/tidspunkt (Tolldirektoratet). IKT ble i økende grad betraktet som en driver i forvaltningsutviklingen, men krever også økt 2 samordning. Over en periode har det dessuten vært en tiltakende bevissthet i kommunal sektor om nytten av sterkere prioritering og koordinering av tiltak på digitaliseringsområdet. Hovedstyret i KS vedtok i 2013 og 2015 at KS i tett samarbeid med kommuner og fylkeskommuner vil bidra til samordning av digitaliseringsarbeidet i kommunesektoren. Dette er nedfelt i 3 Digitaliseringsstrategien for 2017 - 2020.

########## [:figur:figX-X.jpg]

Figur 6.2 Digitalisering av norsk forvaltning Basert på Jansen, Arild og Dag Wiese Schartum (red.): Elektronisk forvaltning på norsk (2008), figur 3.2. Jansen, Arild, «Fra EMMAtil Altinn», Elektronisk forvaltning på norsk. Statlig og kommunal bruk av IKT, Jansen 1 og Schartum (red.), (2008) side 72 - 74. St.meld. nr. 37 (1974 - 1975) var basert på NOU 1973: 43. Jansen, Arild, «Fra EMMAtil Altinn», Elektronisk forvaltning på norsk. Statlig og kommunal bruk av IKT, Jansen 2 og Schartum (red.), (2008) side 76 - 79. NOU 1978: 48 Offentlig databehandling, desentralisering og effektivisering. St.meld. nr. 12 (1982 - 1983). St.meld. nr. 23 (2012 - 2013). St.meld. nr. 27 (2015 - 2016). 3 http://www.ks.no/contentassets/7cc816bac12144dca30a89dd02590ce0/17138\_ks\_digitaliseringsstrategi-hefte\_f32.p df?id=71300.