denne sammenheng skal Noark-standarden vurderes som grunnlag for krav til digital arkivering og avlevering av digitale arkiver til Arkivverket og standardens påvirkning i arbeidet med digitalisering av offentlig forvaltning.» Formuleringen peker i retning av at Noark påvirker digitalisering av forvaltningen generelt. Som grunnlag for utvalgets vurderinger fikk Menon Economics oppdraget med å evaluere Noark. Rapporten fra Menon Economics er relativt kortfattet når det gjelder regulering og erfaringer i andre nordiske land. Utvalget har ikke gjennomført ytterligere komparative undersøkelser utover inntrykket vi fikk gjennom dialogen med danske og svenske miljøer.

### 17.2Gjeldende rett

#### 17.2.1 Arkivforskriften og riksarkivarens forskrift

Arkivforskriften § 11 sier at offentlige organer skal benytte systemer som følger kravene i Noark-standarden for elektronisk journalføring og arkivering av journalføringspliktig dokumentasjon. Standardens formelle virkeområde er dokumentasjon underlagt journalføringsplikt samt organintern dokumentasjon som organet selv har bestemt at skal journalføres. Det er ikke påbudt at selve journalføringen skal være elektronisk, men det er i dag stort sett upraktisk at det gjøres på annen måte. Offentlegforskrifta § 6 gir regler om tilgjengeliggjøring av journaler på Internett. Nytteverdien av felles publiseringstjeneste for statlige virksomheter og Oslo kommune (eInnsyn) avhenger også av at journalene føres elektronisk. For dokumentasjon som ikke er journalføringspliktig, er det angitt krav til systemene i arkivforskriften § 12. Bestemmelsen gir Riksarkivaren hjemmel til å gi forskrift om behandling av dokumenter som skal inngå i arkiver, se riksarkivarens forskrift kapittel 3 med krav til arkivsystemer og elektronisk behandling av arkivdokumenter. Kravene til dokumentformater og eksportfunksjoner gjelder bare for dokumenter som skal lagres lenger enn ti år. Kommuner og fylkeskommuner kan gjøre unntak fra bestemmelsene dersom de benytter andre dokument- og eksportformater som er godkjent av Riksarkivaren.

#### 17.2.2 Noark og fagsystemer

En vesentlig del av offentlig dokumentasjon produseres i dag i fagsystemer, det vil si ikke i 219 Noark-baserte sakarkivsystemer. Forskjellene er ofte at såkalt sakarkivsystemer er utviklet med det formål å etterleve journalplikten og Noark-standarden. Fagsystemer er derimot utviklet for å dekke behov på et tydelig definert fagområde, eksempelvis barnevern, skole eller eldreomsorg. Det er ikke noe i veien for å utvikle Noark 5-funksjonalitet i fagsystemene. Dersom fagsystemene har Noark-funksjonalitet, er det ikke nødvendig med overføring fra fagsystem til et separat arkivsystem. Det har imidlertid utviklet seg en oppfatning om at fagsystemer er «noe helt annet» enn Noark. I utgangspunktet definerte Noark 1 - Noark 4 komplette løsninger. Noark 1 - Noark 3 spesifiserte elektronisk journalføring, med Noark 4 ble et komplett sakarkivsystem med elektronisk arkiv spesifisert. Det var først med Noark 5-standarden i 2008 at Noark-standarden åpnet for at det var tilstrekkelig med arkivkjernefunksjonalitet, og for at denne kunne bygges inn i fagsystemene. Antakelig har arven fra Noark-standardens versjoner 1 til 4 i årene 1984 - 2008 som komplette