forpliktelsene gjennom samarbeid med andre kommuner eller fylkeskommuner. Begrepet arkivinstitusjon er innarbeidet i arkivsektoren.

#### 4.3.4 Andre ordvalg og ordforklaringer

Utvalget mener det i mange sammenhenger er tjenlig å tale om en . Det er neppe behov arkivsektor for å definere dette helt presist. For eksempel kan museer og biblioteker som arbeider med private arkiver, defineres inn eller ut avhengig av konteksten. Med arkivsektoren sikter utvalget minimum til arkivfaglige miljøer i forvaltningen, arkivfaglige miljøer i museer og biblioteker, arkivorganisasjonene og institusjoner som har til hovedformål å langtidsbevare og gjøre tilgjengelig dokumentasjon omfattet av loven. Arkivsektoren omfatter blant annet Arkivverket, private arkivinstitusjoner som Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek og interkommunale arkivsamarbeid som Arkiv Troms. Arkivsektoren omfatter også enheter i kommuner og fylkeskommuner som har til hovedformål å langtidsbevare og gjøre tilgjengelig dokumentasjon omfattet av loven, som Bergen byarkiv og Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane. Kulturdepartementet forvalter arkivlova, og kulturministeren er ansvarlig statsråd. Arkivsektorens samfunnsmessige oppgave er å ta vare på og tilgjengeliggjøre samfunnsdokumentasjon fra offentlig eller privat virksomhet i kortere eller lengre tid eller for å tilrettelegge for dette. Arkivsektoren er ikke nødvendigvis sammenfallende med arkivinstitusjoner slik det er definert i lovutkastet § 5. Øvrig terminologi:

- - Utvalget har valgt å ikke bruke ordene (som postliste) og . Ordet journal er journal journalføring innarbeidet, men har beveget seg langt fra sin opprinnelige funksjon, se kapittel 16. Formålet med journalføring er ivaretatt av andre plikter, se kapittel 14.
- - Begrepet er ikke brukt i gjeldende lov, men er brukt i arkivforskriftens regler om sak journalføring og arkivbegrensning. Saksbegrepet er i arkivforskriften brukt til å angi hva som skal arkiveres og journalføres. Det er for eksempel krav om «registrering av dokument i dei sakene organet opprettar», pålegg om registrering av «saksdokument for organet» og anledning til å holde unna dokumenter som hverken «har inngått i saksbehandlinga til organet» eller har verdi som dokumentasjon. Saksbegrepet blir imidlertid forstått snevrere i forvaltningen enn i arkivsektoren og snevrere enn det er brukt i arkivregelverket. Utvalget har valgt å ikke videreføre begrepet i lovutkastet.
- - Det motsatte av digital dokumentasjon er i lovutkastet ikke-digital dokumentasjon.

### 4.4 Sentrale arkivfaglige prinsipper

For at dokumentasjon skal ha verdi over tid, må noen arkivfaglige prinsipper være ivaretatt:

- - Opphavssituasjonen (proveniensen) må forbli kjent etter lang tid. Det har betydning for senere tolkning og forståelse av innholdet at en vet hvordan og hvorfor dokumentasjonen oppsto, hvem som var involvert, og i hvilken sammenheng den ble brukt.
- - Tilliten til dokumentasjonen må opprettholdes over tid (autentisitet, integritet og pålitelighet). Det må kunne bekreftes at dokumentasjonen er ekte, det vil si at den er det den gir seg ut for å være, også etter at vedkommende som kjente sakene og prosessene, ikke 18 lenger kan bevitne det.
- - Dokumentasjonen må forbli anvendbar. Dette innebærer at informasjonsinnholdet må kunne brukes, leses, ses eller lyttes til manuelt eller maskinelt. Det innebærer også at en tilstreber å