Sikring av integritet handler ikke primært om å forhindre uautoriserte endringer mens saksbehandlingen pågår, men å kunne vise at (uautoriserte) endringer ikke har blitt foretatt etter at registreringen ble fullført eller saken var ferdigbehandlet. Det er variasjoner i definisjonene av autentisitet, integritet og pålitelighet i arkivfaglig teori, men felles for alle er at de betoner at autentisitet, integritet og pålitelighet er essensielt dersom tilliten til 20 dokumentasjonen og arkivene skal opprettholdes over lang tid. For mange arkiver vil det innebære i uoverskuelig framtid. Autentisitet, integritet og pålitelighet er ikke absolutte størrelser. Det er kvaliteter som dokumentasjon kan ha i større eller mindre grad. Som en hovedregel blir det vanskeligere å påvise autentisitet, integritet og pålitelighet desto lengre tid det er gått (tidsaspektet), og desto flere ledd vekk fra den opprinnelige prosessen dokumentasjonen flyttes.

########## Boks 4.4 Autentisitet

Autentisitet fra det greske , avledet av som betyr «opphavsmann». Autentisitet fra det greske , avledet av som betyr «opphavsmann». authentikos authentes Autentisk er at noe virkelig har den opprinnelse eller hjemmel som oppgis, eller er helt ut ekte og 1 pålitelig. International Council on Archives (ICA) forstår autentifisering som en bekreftelse på at 2 et dokument er det det gir seg ut for å være. Gjennom historien har mange ulike metoder vært tatt i bruk for å sikre autentisitet, det vil si sikre seg mot forfalskninger og uautoriserte endringer: segl, stempler, underskrifter, parafering og sjekksummer. Institusjoner og funksjoner som nyter tillit og framstår som upartiske, vil også kunne være en garantist for autentisitet. Eksempler er notarius publicus, «rett kopi»-instituttet, Kartverkets tinglysningsfunksjon og i nyere tid autoritative grunndataregistre. Tradisjonelt har også arkivinstitusjonene, og særlig nasjonalarkivene, hatt en rolle som garantister for autentisitet. Den digitale utviklingen gjør det mer krevende å avdekke og forhindre forfalskninger. Dette gjelder særlig foto, film og audiovisuelle medier. Dette skyldes flere forhold. Teknologien er billigere og krever mindre forhåndskunnskap, noe som innebærer at den blir tilgjengelig for flere. Bruk av kunstig intelligens for å lage falske videoer eller lydopptak («deep fakes») gjør resultatet bedre og vanskeligere å avsløre uten spesiell kompetanse. Et eksempel på en slik overbevisende forfalskning er en forfalsket video av tidligere president Barack Obama. Denne videoen var satt sammen ved 3 hjelp av et stort antall reelle videoer slik at den virker helt ekte. Mangfoldet av ulike publiseringskanaler gjør at forfalskninger vil kunne ha lang levetid som «fake news» og bli etablerte sannheter over tid, særlig hos grupper som ikke oppsøker alternative kilder. Offentlige virksomheter og arkivinstitusjoner med høy tillit vil kunne være et korrektiv mot forfalskninger ved å skape og forvalte autentisk dokumentasjon.

########## [:figur:figX-X.jpg]

Figur 4.3 Stalin var kjent for systematisk manipulering av foto. I dette tilfellet er det kommisær Nikolai Ivanovich Yezhov som ble redigert vekk fra det opprinnelige bildet 4 etter at han falt i unåde. Kilde Det norske akademis ordbok. 1