ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
порядке; (в ред. Федерального закона от 11.06.2021 N 170-ФЗ)

- 8) применять предусмотренные законодательством Российской Федерации меры ограничительного, предупредительного и профилактического характера, направленные на недопущение и (или) ликвидацию последствий нарушения законодательства Российской Федерации в сфере охраны здоровья, законодательства Российской Федерации об обращении лекарственных средств.

3. Утратил силу с 1 июля 2021 года. - Федеральный закон от 11.06.2021 N 170-ФЗ.

## Статья 87. Федеральный государственный контроль (надзор) качества и безопасности медицинской деятельности

(в ред. Федерального закона от 11.06.2021 N 170-ФЗ)

1. Федеральный государственный контроль (надзор) качества и безопасности медицинской деятельности осуществляется федеральным органом исполнительной власти, осуществляющим функции по контролю и надзору в сфере охраны здоровья.

- 2. Предметом федерального государственного контроля (надзора) качества и безопасности медицинской деятельности являются:
- 1) соблюдение медицинскими организациями (в том числе медицинскими работниками), фармацевтическими организациями (в том числе фармацевтическими работниками), государственными внебюджетными фондами, индивидуальными предпринимателями, осуществляющими медицинскую деятельность, и индивидуальными предпринимателями, осуществляющими фармацевтическую деятельность, обязательных требований в сфере охраны здоровья, требований к объектам, используемым при осуществлении деятельности в сфере охраны здоровья, в том числе:
- а) прав граждан в сфере охраны здоровья;
- б) порядков оказания медицинской помощи, положений об организации оказания медицинской помощи по видам медицинской помощи, правил проведения лабораторных, инструментальных, патологоанатомических и иных видов диагностических исследований, порядков проведения медицинских экспертиз, диспансеризации, диспансерного наблюдения, медицинских осмотров и медицинских освидетельствований;

в) утратил силу с 1 января 2022 года. - Федеральный закон от 11.06.2021 N 170-ФЗ; г) порядка и условий предоставления платных медицинских услуг, за исключением обязательных требований, отнесенных к предмету федерального государственного надзора в области защиты прав потребителей; д) ограничений, налагаемых на медицинских работников, руководителей медицинских организаций, фармацевтических работников и руководителей аптечных организаций при осуществлении ими профессиональной деятельности в соответствии с настоящим Федеральным законом;

- е) требований к организации и проведению внутреннего контроля качества и безопасности медицинской деятельности;

ж) требований к предоставлению социальной услуги, предусмотренной пунктом 1 части 1 статьи 6.2 Федерального закона от 17 июля 1999 года N 178-ФЗ "О государственной социальной помощи";
Klagefristen for klager knyttet til forberedelsene og gjennomføringen av valget er syv dager etter valgdagen. Klagene skal behandles av valgstyret i kommunen eller fylkeskommunen før de behandles av riksvalgstyret. Departementet erfarte ved stortingsvalget i 2017 at sen oversending fra kommuner og fylkeskommuner førte til at det var utfordrende å rekke å få behandlet klagene i riksvalgstyret og få oversendt all relevant informasjon til Stortingets administrasjon i tide. Departementet mottok blant annet tre klager fra kommuner og fylkeskommuner at det nye Stortinget hadde trådt sammen. Erfaringen fra etter klagebehandlingen ved lokalvalget i 2019 tilsier også at det vil bli svært utfordrende å rekke dette i 2021. Sametinget trer vanligvis sammen uken etter at Stortinget har trådt sammen. Etter departementets vurdering er antall mottatte stemmer ved sametingsvalget såpass lavt at dette valgoppgjøret kan ferdigstilles uten større vanskeligheter.

### 5.2 Spørsmål om utsettelse av valget

Grunnloven krever at valget skal være gjennomført i september måned, og det finnes ingen regler for utsettelse. En eventuell utsettelse må derfor hjemles i konstitusjonell nødrett, og terskelen her er svært høy. Dersom det kort tid før valget kommer smitteutbrudd, lokalt eller nasjonalt, vil det kunne komme en diskusjon om valget bør utsettes. Departementet har fått gjennomført en utredning fra professor Eirik Holmøyvik om det rettslige handlingsrommet for dette, Utgreiing om høvet til å utsetje eller forlenge valtinget eller å halde omval ved stortingsvalet i 2021 (Bergen 2020). Utredningen er tatt inn som vedlegg til proposisjonen. grunna koronasituasjonen Holmøyvik konkluderer med følgende i sin utredning:

I lys av dei alvorlege, men ikkje uoverkommelege konsekvensane Covid-19 har hatt for stats- og samfunnslivet så langt, sett i samanheng med den norske valordninga, det gjeldande valregelverket, og fleksibiliteten i dette, er det vanskeleg å sjå at vilkåra for konstitusjonell naudrett kan oppfyllast i samband med stortingsvalet i 2021.

Ut fra denne utredningen kan ikke departementet se at det vil være mulig å utsette valget på grunn av den pågående pandemien. Departementet understreker at det bare vil være aktuelt å utsette valget dersom smittenivået er svært høyt, og det er en direkte og umiddelbar fare for liv, jf. Grunnloven § 93, eller helse ved å bevege seg i samfunnet. I tillegg må de øvrige vilkårene for å benytte konstitusjonell nødrett være oppfylt. Dersom myndighetene kan avverge skaden på annet vis, enten det er gjennom rettslige tiltak som lovgivning, økonomiske tiltak eller faktiske handlinger, skal disse virkemidlene prøves før en kan fravike regler i Grunnloven. De foreslåtte endringene i valgloven i denne proposisjonen vil etter departementets vurdering sikre at valget i 2021 kan gjennomføres på en smittevernfaglig forsvarlig måte.

### 5.3 Forhåndsstemming i utlandet

#### 5.3.1 Forhåndsstemming hos stemmemottakere

Forhåndsstemmingen i utlandet starter 1. juli i valgåret og avsluttes nest siste fredag før valgdagen, jf. valgloven § 8-1 første og andre ledd. Det fremgår av valgloven § 8-2 andre ledd
være vanskelige å håndheve. Den rettslige forventingssikringen er slik sett i utgangspunktet ganske svak, også om kravet er knyttet til et dokument. Sjøloven §§ 299 og 300 gir regler om at den som erverver et konnossement i god tro alltid kan legge lastebeskrivelsen i konnossementet til grunn (om ervervet skjer ved innløsning), selv om den skulle 9 være uriktig. Dette har vært oppfattet som et spesielt tilfelle av verdipapirrettslig ekstinksjon. Men en kan like gjerne se det som et utslag av alminnelige regler om informasjonsansvar. Iallfall etter RR er dette naturlig, siden slike godtroregler der også er knyttet til lastebeskrivelsen i elektroniske dokumenter og ikke-negotiable dokumenter (RR art 41). Transportdokumentene angir vilkårene for transporten, og definerer slik sett den forventningen som en erverver av dokumentet (som ikke er avsenderen) kan legge til grunn (sjøloven § 292). Men det er lite naturlig å se dette som en verdipapirrettslig regel, for klausulene i transportdokumentet kan også påberopes av en erverver som er ondtroende i den forstand at vedkommende kjenner til at det gjelder andre vilkår i forholdet mellom transportøren og avsenderen. Det dreier seg jo om et løfte overfor den som kan påberope seg transportdokumentet, ikke om et utsagn om hva som gjelder i forholdet mellom avsender og transportør. Brukes ikke transportdokument, kan for øvrig avtalevilkårene tenkes etablert på annen måte. Et transportdokument kan også inneholde opplysninger om f eks anvendt liggetid i lastehavn (ved felles liggetid for lasting og lossing), om påløpt demurrage, om godset er lastet på dekk og om frakt skal betales av mottakeren, eller bakgrunnsretten kan tillegge det betydning at slike opplysninger mangler. Slikt kan ses både under begge synsvinklene ovenfor(informasjonsansvar og avtalevilkår), men neppe som verdipapirrettslige ekstinksjonsgrunnlag.

### Forholdet til gjeldsbrevlovens system

Etter systemet gjeldsbrevloven kap 2 har man fire verdipapirregler. Den første er reglen om invindikabilitet (overføringslegitimasjon) i gjeldsbrevloven § 14, som allerede er nevnt. Dernest har man innløsningsregelen i § 21 og reglen om kvitteringslegitimasjon i gjeldsbrevloven § 19, som korresponderer med reglene i RR § 47. Endelig er det regler om hvilke innsigelser som behold overfor godtroende erverver som gjøre rettighetene etter dokument gjeldende (kreativ legitimasjon, gjeldsbrevloven §§ 15 fg), der sjøloven iallfall ikke har klare paralleller. Det er antatt at gjeldsbrevloven supplerer sjøloven på dette punktet:

«Omsetningsgjeldsbrevene er fortsatt en viktig gruppe av negotiable dokumenter, og det er vanlig å se bestemmelsene i kap. 2 som utslag av de alminnelige regler om hvilke rettsvirkninger som i norsk rett er knyttet til slike dokumenter. Dette har liten betydning for veksler og sjekker som er undergitt utførlig særskilt lovregulering, men i forhold til konnossementer vil bestemmelsene i kap. 2 kunne komme analogisk til anvendelse og dermed supplere de hovedregler lov 24. juni 1994 nr. 39 om Sjøfarten (sjøloven eller sjøl.) 10 inneholder for konnossementer.»
######### Budsjettforslag for 2021

Departementet foreslår å løyve 2,4 mill. kroner på posten.

########## Post 71 Tilskot til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjonar

Tilskotsposten består av to tilskotsordningar, støtte til integreringsarbeid i regi av frivillig verksemd og tilskot til nasjonale ressursmiljø på integreringsfeltet. IMDi og 20 utvalde kommunar med mange innbyggarar med innvandrarbakgrunn forvaltar tilskotsordninga integreringsarbeid i regi av frivillige organisasjonar. Tilskotet til nasjonale ressursmiljø på integreringsfeltet skal medverke til betre kunnskap om integrering i befolkninga og til å auke deltaking og representasjon blant innvandrarar og barna deira på ulike samfunnsarenaer. Tilskotsmottakarane er organisasjonar som er namngitt i Kunnskapsdepartementets årlege budsjettproposisjon.

######### Mål for 2021

Måla med tilskotet er å auke arbeids- og samfunnsdeltakinga blant innvandrarar og barna deira, gjennom støtte til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillig verksemd. Løyvinga skal òg sikre rammevilkår for nasjonale ressursmiljø på integreringsfeltet.

######### Resultat i 2019

Det blei nytta følgande på dei to ordningane i 2019: Tabell 4.42 Fordeling av tilskot til integreringsarbeid i regi av sivilsamfunn og frivillige organisasjonar i 2019

i mill. kr
Tilskot til integreringsarbeid i regi av frivillige organisasjonar	87,6
Tilskot til nasjonale ressursmiljø på integreringsfeltet	48

Tilskot til integreringsarbeid i regi av frivillige organisasjonar IMDi har i 2019 delt forvaltninga av tilskotsordninga med 20 utvalde kommunar. Ordninga har resultert i at IMDi har rettleidd kommunane på fleire målområde enn før, og lagt til rette for erfaringsdeling knytt til forvaltninga av tilskotsordninga. Den nye innrettinga av tilskotsordninga frå 2019 har også ført til at kommunane i større grad har samarbeidd med lokal frivillig sektor, og at dei tildelte midlane i større grad enn før bidreg til betre moglegheiter for deltaking i innvandrarbefolkninga. Tilskotsordninga har støtta fleire tiltak. Det er mellom anna gitt støtte til tilbod om norsktrening til andre målgrupper enn flyktningar, inkludert grupper som ikkje har rett til gratis norskopplæring, til tiltak som førebygger negativ sosial kontroll, tvangsekteskap og kjønnslemlesting gjennom haldningsendring, og til tiltak og aktivitetar som bidreg til at innvandrarar og barna deira i større grad deltek på møteplassar og aktivitetar i regi av frivillige organisasjonar i lokalsamfunna.
- descredenciamento, independentemente de interpelação judicial ou extrajudicial, conforme dispõe os artigos 128 a 131 da Lei Estadual nº 15.608/2007.
- 6.5 São hipóteses de descredenciamento, dentre outras:
- 6.5.1 Transferir ou ceder suas obrigações, no todo ou em parte, a terceiros;
- 6.5.2 Executar os serviços em desacordo com as normas técnicas ou especificações, independente da obrigação de fazer as correções necessárias às suas expensas;
- 6.5.3 Desatender as determinações da fiscalização;
- 6.5.4 Cometer qualquer infração às normas legais federais, estaduais e municipais;
- 6.5.5 Praticar por ação ou omissão, qualquer ato que, por imprudência, imperícia, negligência, dolo ou má-fé, venha causar danos ao IPCE, independente da obrigação do credenciado contratado em reparar os danos causados.
- 6.5.6 Prestar informações inexatas à SECC ou causar embaraços à fiscalização do serviço contratado;
- 6.5.7 Utilizar, em benefício próprio ou de terceiros, informações não divulgadas ao público e às quais tenha acesso, por força de suas atribuições contratuais e outras que contrariem as condições estabelecidas pelo órgão ou entidade contratante;
- 6.5.8 Venha a ser declarado inidôneo ou punido com proibição de licitar com qualquer órgão da Administração Pública, direta ou indireta, Federal, Estadual, Municipal ou do Distrito Federal;
- 6.5.9 O desempenho insatisfatório na execução dos serviços pelo credenciado, conforme relatório do gestor do contrato.
- 6.5.10 Em todos os casos do descredenciamento caberá, pedido de reconsideração, no prazo de 05 (cinco) dias úteis, a contar da data da intimação do ato de descredenciamento, à Coordenação de Incentivo a Cultura - CIC, salvo quando for decorrente de cumprimento de ordem judicial, sem prejuízo do contraditório e da ampla defesa.
- 7. CASO FORTUITO OU DE FORÇA MAIOR
- 7.1 Nenhum dos partícipes será responsabilizado ou considerado faltoso por descumprimento de qualquer cláusula deste Termo de Credenciamento, se impedida de desempenhar suas funções por motivo de caso fortuito ou força maior.
- 8. DAS ALTERAÇÕES
- 8.1 O presente Termo de Credenciamento pode ser alterado e/ou prorrogado mediante acordo prévio entre os partícipes, constituindo-se as alterações ajustadas em objeto de Termos Aditivos, que serão parte integrante para todos os efeitos deste termo.
Titel Klachtenbeleid RijnWaal Zorggroep (WKKGZ)

## Kwaliteitsmanagementsysteem Beleid

# Klachtenbeleid RijnWaal Zorggroep (WKKGZ)

Auteur:	Marianne Klein Middelink	Versienummer:	1.6
Autorisator / goedgekeurd door:	Michel Hodes	Evaluatiefrequentie:	Tweejaarlijks
Status:	Conceptueel	Evaluatieperiode:	4/12/2022
Datum laatste versie:	4/13/2020	Datum operationeel:	12/31/2015

Print datum 22 apr 2020 Pagina 1/18 Versie 1.6 (Conceptueel)
Naturvernforbundet i Stjørdal og Meråker

# Forslag til budsjett for 2025

INNTEKTER Medlemskontingent 11 000 Momsrefusjon 7 500 Grasrotandel Norsk Tipping 500 Aktivitetsmidler 23 000

## Sum 42 000

UTGIFTER Årsmøtekostnader 6 000 Turer, møter og andre arr., inkl. annonser 30 000 Deltagelse på NNV-møter 2 000 Andre aktiviteter 4 000

## Sum 42 000
## Eksempel 1-B-1 Normalberetning kommuner og fylkeskommuner (inkl konsolidert årsregnskap)

Forutsetninger: Revisjon av et fullstendig årsregnskap for en kommune/fylkeskommune, dvs. kommunekassens • (kommunens) årsregnskap og det konsoliderte årsregnskapet. Årsregnskapet er utarbeidet av kommunens/fylkeskommunens ledelse i samsvar med • kommuneloven med forskrift og god kommunal regnskapsskikk i Norge. Denpliktige årsberetningen er utarbeidet av kommunedirektøren i samsvar medkommuneloven • og dekker kommunens samlede virksomhet. Redegjørelsen for vesentlige budsjettavvik gjelder kommunekassens årsregnskap. Årsberetningen er avlagt innen fristen. Dersom den pliktige årsberetningen inngår i en samlet årsrapport (annen øvrig o informasjon), og revisor har mottatt denne på datoen for revisjonsberetningen, inkluderes teksten som er angitt i hakeparenteser under avsnittet «Årsberetningen og annen øvrig informasjon». Dersom revisor kun har mottatt den pliktige årsberetningen og ikke annen øvrig o informasjon på datoen for revisjonsberetningen, ▪ tas teksten angitt i hakeparenteser ikke med i revisjonsberetningen, hvis revisor heller ikke har mottatt skriftlig bekreftelse på at slik informasjon vil bli gjort tilgjengelig for revisor før utstedelse av revisjonsberetningen. ▪ kan dokumentene inkluderes i omtalen av øvrig informasjon, hvis revisor har mottatt slik skriftlig bekreftelse. Kommunen har kommunale foretak eller andre årsregnskap som skal inngå i et konsolidert • årsregnskap med kommunekassens regnskap. Revisjonsberetningen gjelder både årsregnskapet for kommunekassen/fylkeskommunekassen • og konsolidert årsregnskap for kommunen/fylkeskommunen. Revisjonsberetningen avgis i medhold av kommuneloven. • I tillegg til revisjonen av årsregnskapet har revisor andre rapporteringsoppgaver bestemt i • kommuneloven.

Til kommunestyret/fylkestinget i Abc kommune/fylke	Kopi: Kontrollutvalget Formannskapet/fylkesutvalget Kommunedirektøren/ Kommune-/fylkesrådet

### UAVHENGIG REVISORS BERETNING

#### Uttalelse om årsregnskapet

###### Konklusjon

Vi har revidert årsregnskapet for Abc kommune som viser et netto driftsresultat på kr xxx [og et merforbruk på kr xxx] i kommunekassen, og et netto driftsresultat i det konsoliderte årsregnskapet på kr. xxx. Årsregnskapet består av:

- • årsregnskap, som består av balanse per 31. desember 2022, • årsregnskap, som består av balanse per 31. desember 2022, bevilgningsoversikter drift og investering, økonomisk oversikt drift og oversikt over samlet budsjettavvik og årsavslutningsdisposisjoner for regnskapsåret avsluttet per denne datoen og noter til årsregnskapet, herunder et sammendrag av viktige regnskapsprinsipper, og
- • årsregnskap som består av balanse per 31. desember 2022, driftsregnskap, • årsregnskap som består av balanse per 31. desember 2022, driftsregnskap,

NKRFs Revisjons- og regnskapskomité - Normalberetninger i kommunal sektor - 10. februar 2023 5
# रजिस्ट्रारच्या आदेशाविरुद्ध सहकारी अपील

## ………………………………………………………………………. अपील क्रमाांक पैकी २० : \_\_\_\_\_\_ ...

………………………………………………………………………. ………………………………………………………………………. विरुद्ध प्रतर्सतदकर्े …………………………………………………………………. कलमतखतली अपील ………………………………………………. ने ददलेल्यत आदेशतविरुद्ध प्रकरण क्रमतांक ददनतांक मध्ये Ld \_\_\_\_\_\_\_ \_\_\_\_\_\_\_ सोसतयटीचे तनबांधक ज्यतद्ितरे तयतांनी , \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ अपीलकर्ता ……………………………………………… मतर्र् अधधिक्र्त \_\_ \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ , आदरपूिाक ………………………: यत प्रकरणतर्ील र्थ्य थोडक्यतर् नमूद के ले आहे की 1. \_\_\_\_\_\_\_\_ \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

### ग्राउड्स
§ av dokumentasjon. Eigarskap § av dokumentasjon. Eigarskap 17. (1) Dokumentasjon som offentlege verksemder har eller har skapt, skal vere tilgjengeleg for allmenta såframt dette ikkje strir mot lov, teieplikt eller andre reglar i eller i medhald av lov. Ikkje-digital dokumentasjon skal gjerast tilgjengeleg på den måten verksemda finn forsvarleg. (2) Det kan ikkje ervervast privat eigedomsrett til dokumentasjon som blir skapt i eller av verksemder som er omfatta av § 2 bokstav a og b. Forbod mot sletting § 18. (1) Dokumentasjon omfatta av kapittel II kan berre slettast med heimel i denne lova eller forskrift gitt med heimel i lova eller når plikt til å slette følgjer av anna lov eller forskrift. (2) Verksemda skal dokumentere kva som er sletta, det rettslege grunnlaget for slettinga og samanhengen den sletta dokumentasjonen blei brukt i. (3) Kongen gir forskrift omsletting. Når særlege grunnar taler for det, kan Kongen gi særskilt løyve til sletting, retting og supplering. Plikt til vedlikehald § 19. Verksemder skal halde ved like dokumentasjonen og hindre utilsikta informasjonstap ved konvertering til nye format eller ved anna behandling. Som informasjonstap reknar ein òg reduserte høve for samanstilling eller søking i dokumentasjonen eller etterprøving av om dokumentasjonen er ekte. Forbod mot overføring av ikkje-digital dokumentasjon til utlandet § 20. (1) Ikkje-digital dokumentasjon kan ikkje førast ut av landet. Unntatt frå dette er mellombels overføring til utlandet i samband med forvaltningsmessig eller rettsleg bruk. (2) Nasjonalarkivet kan samtykkje til og setje vilkår for mellombels overføring til utlandet i samband med mediekonvertering. I andre særlege tilfelle kan Nasjonalarkivet gjere unntak frå forbodet i første ledd. Overføring av digital dokumentasjon til utlandet § 21. (1) Digitalt arkivmateriale omfatta av lova kan, dersom vilkåra i personvernforordninga artikkel 44 og 45 er oppfylte, overførast til EØS-land og tredjestatar som kommisjonen i EU har fastslått sikrar eit tilstrekkeleg tryggingsnivå. Dessutan må dei følgjande vilkåra vere oppfylte: a) Det finst ei oppdatert risikovurdering som særleg greier ut om risikoen for å tape nasjonal råderett over dokumentasjonen, å tape data og om risikoen for tryggleiken til riket, kriminelle handlingar og uautorisert tilgang samanlikna med om lagringa skjer i Noreg. b) Databehandlaravtalen skal gi tilsynsstyresmakta rett til å vite kvar dokumentasjonen kan eller vil bli lagra, og rett til å krevje at det blir sett i gang tilsyn på aktuelle stader for å sjå til at krava i denne lova og i databehandlaravtalar blir følgde. c) Ved langtidsbevaring i utlandet skal ein kopi av arkiva vere i Noreg. (2) Nasjonalarkivet kan inngå avtale med arkivstyresmakta i ein annan stat eller med ein annan kvalifisert oppdragstakar om at det skal gjennomførast tilsyn med norsk digital dokumentasjon som er overført til utlandet. Tilsynet skal i så fall skje i samsvar med instruks frå Nasjonalarkivet.
Филиалом ФГБУ «Федеральная кадастровая палата Федеральной службы государственной регистрации, кадастра и картографии» по Чувашской Республике – Чувашии; МБУ «Управление территориального планирования города Чебоксары»; МФЦ.

#### 2.2.2. Особенности взаимодействия с заявителем при предоставлении муниципальной услуги

При подаче заявления с документами на предоставление муниципальной услуги в администрацию города Чебоксары, МФЦ, а также в процессе предоставления муниципальной услуги, запрещается требовать от заявителя осуществления действий, в том числе согласований, необходимых для получения муниципальной услуги и связанных с обращением в органы исполнительной власти, иные органы местного самоуправления и организации, за исключением получения услуг и получения документов и информации, представляемых в результате предоставления таких услуг, включенных в перечень услуг, которые являются необходимыми и обязательными для предоставления муниципальных услуг, утвержденный Чебоксарским городским Собранием депутатов.

- 2.3. Описание результата предоставления муниципальной услуги

Конечным результатом предоставления муниципальной услуги является: в случае принятия решения о признании садового дома жилым домом или жилого дома садовым домом – выдача решения о признании садового дома жилым домом или жилого дома садовым домом по форме, утвержденной постановлением Правительства Российской Федерации от 28.01.2006 № 47 (приложение № 2 к Административному регламенту); в случае принятия решения об отказе в признании садового дома жилым домом или жилого дома садовым домом – письменное уведомление администрации города Чебоксары об отказе в признании садового дома жилым домом или жилого дома садовым домом с указанием основания для отказа.

- 2.4. Срок предоставления муниципальной услуги

Срок предоставления муниципальной услуги, начиная со дня регистрации в администрации города Чебоксары заявления с документами, указанными в подразделе 2.6 Административного регламента, не должен превышать 45 календарных дней. Срок выдачи (направления) документов, являющихся результатом предоставления муниципальной услуги, – 3 рабочих дня со дня подписания решения о признании садового дома жилым домом или жилого дома садовым домом или уведомления об отказе. Срок исправления технических ошибок, допущенных при предоставлении муниципальной услуги, не должен превышать 3 рабочих дня с момента обнаружения ошибки или получения от любого заинтересованного лица письменного заявления об ошибке.

- 2.5. Нормативные правовые акты, регулирующие предоставление муниципальной услуги

Перечень нормативных правовых актов, регулирующих предоставление муниципальной услуги, размещается на официальных сайтах органа местного самоуправления, структурных подразделений, Едином портале государственных и муниципальных услуг и в Федеральном реестре.

2.6. Исчерпывающий перечень документов, необходимых в соответствии с нормативными правовыми актами Российской Федерации и Чувашской Республики для предоставления муниципальной услуги, подлежащих представлению заявителем, способы их получения заявителем, в том числе в электронной форме, порядок их представления

056-3