ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
######### Budsjettforslag for 2021

########## Tilskot i opplæring i norsk for asylsøkarar i mottak

Tilskot blir utbetalt til vertskommunar for mottak for asylsøkarar som er i målgruppa for norskopplæring. Asylsøkarar skal få inntil 175 timar norskopplæring. Asylsøkarar i målgruppa for opplæring i norsk har plikt til å delta i opplæringa, og kommunen skal sørge for at opplæringa blir gitt så snart som mogleg etter at asylsøkarar i målgruppa er registrerte i mottak i kommunen. Satsen for tilskot til opplæring i norsk for asylsøkarar i mottak er 14 700 kroner i 2021. Opplæringa i norsk kultur og norske verdiar er i ny integreringslov foreslått innlemma i opplæringa i samfunnskunnskap, jf. omtale nedanfor under Tilskot til opplæring i norsk og samfunnskunnskap - integreringslova.

########## Tilskot til opplæring i norsk og samfunnskunnskap - integreringslova

Kommunane får tilskot for kvar person i målgruppa som har rett og plikt eller rett til opplæring etter ny integreringslov, såkalla persontilskot. Tilskotet har to satsar. Ein for personar frå Afrika, Oseania (utanom Australia og New Zealand), Aust-Europa, Sør- og Mellom-Amerika, og ein for personar frå Vest-Europa, Nord-Amerika, Australia og New Zealand. Bakgrunnen er at personar som har eit morsmål som ligg nærare norsk, og meistrar det latinske alfabetet, vil lære norsk raskare enn andre. For å betre dei økonomiske rammevilkåra for små og mellomstore kommunar mottek kommunar med 1 - 3 personar i målgruppa eit grunntilskot på 204 700 kroner. Kommunar med 4 - 150 personar mottek eit grunntilskot på 610 000 kroner. Kor mange personar som er registrerte i målgruppa i Nasjonalt introduksjonsregister per 15. januar, vil ligge til grunn for endeleg fastsetjing av satsane og utbetaling til kommunane i 2021. Tabell 4.44 Satsar for persontilskot

(i kr.)
2019	2020	2021
Tilskotsår	Låg sats	Høg sats	Låg sats	Høg sats	Låg sats	Høg sats
År 1	13 900	32 300	14 300	33 500	14 800	34 800
År 2	25 000	64 500	25 800	66 600	26 700	69 100
År 3	15 600	45 000	16 100	46 500	16 600	47 900
Sum	54 500	141 800	56 200	146 600	58 100	151 800

Opplæringa i norsk kultur og norske verdiar er i ny integreringslov foreslått innlemma i opplæringa i samfunnskunnskap med verknad frå 1. august 2021, som er planlagt tidspunkt for iverksetting av ny læreplan i norsk og samfunnskunnskap. Departementets forslag inneber at opplæringa i samfunnskunnskap blir delt inn i tre modular, og samla blir det maksimalt gitt 75 timar opplæring. Forslaget gir deltakarar med rett og plikt 75 timar opplæring - som startar anten i mottak eller etter busetjing. Deltakarar som berre har plikt til opplæring, vil framleis ha plikt til opplæring i 50 timar i samfunnskunnskap. Departementet foreslår å løyve 3,1 mill. kroner til utvida timeomfang i faget samfunnskunnskap for gruppa som har rett og plikt til opplæring.
Informasjonen kan i den grad det det er nødvendig gis trinnvis uten ytterligere ugrunnet opphold. Databehandler plikter å gjennomføre alle de tiltak som med rimelighet kan kreves for å utbedre og unngå tilsvarende brudd på personopplysningssikkerheten. Databehandler skal, så langt det er mulig, rådføre seg med Behandlingsansvarlig om de tiltak som skal gjennomføres, herunder vurdere Behandlingsansvarliges eventuelle forslag til tiltak.

Behandlingsansvarlig er ansvarlig for å underrette Datatilsynet og de berørte registrerte om brudd på personopplysningssikkerheten. Databehandler skal ikke informere tredjeparter om brudd på personopplysningssikkerheten med mindre noe annet er påkrevd etter gjeldende rett eller det følger av uttrykkelig skriftlig instruks fra Behandlingsansvarlig.

## 9. Bruk av Underdatabehandler

Databehandler kan kun benytte Underdatabehandler etter forutgående generell eller spesifikk skriftlig tillatelse fra Behandlingsansvarlig i samsvar med Databehandleravtalens Bilag B. Oversikt over godkjente Underdatabehandlere fremgår av Databehandleravtalens Bilag B.

Dersom en Databehandler engasjerer en Underdatabehandler for å utføre spesifikke behandlingsaktiviteter på vegne av den Behandlingsansvarlige, plikter Databehandler å inngå skriftlig avtale med Underdatabehandleren som pålegger denne tilsvarende forpliktelser med hensyn til vern av personopplysninger som Databehandleren selv er underlagt etter denne Databehandleravtalen. Se punkt 9.7 med hensyn til bruk av standard tredjepartstjenester.

Databehandler skal kun engasjere Underdatabehandlere som gjennomfører egnede tekniske og organisatoriske tiltak som sikrer at behandlingen oppfyller kravene etter Gjeldende personvernregler. Databehandler skal gjennomføre kontroller av Underdatabehandlere for å verifisere at tilfredsstillende tiltak er iverksatt. Databehandler skal kunne fremlegge rapporter fra slike kontroller for Behandlingsansvarlig på forespørsel.

Dersom Behandlingsansvarlig motsetter seg endringer i bruken av Underdatabehandlere etter Databehandleravtalens Bilag B punkt B.1 skal Partene i god tro forhandle med sikte på å enes om en rimelig løsning på hvordan videre levering av tjenestene under Hovedavtalen skal gjennomføres, herunder om fordeling av eventuelle kostnader mellom Partene. Endringen i bruk av Underdatabehandlere kan ikke gjennomføres før Partene har kommet til enighet.

Versjon 01.2020
kvalifisert seg for opptak til lærarutdanning i dei fire åra kurset har blitt arrangert. I samband med Revidert nasjonalbudsjett 2019 blei det løyvd 10 mill. kroner til andre nasjonale tiltak for å rekruttere til lærarutdanning. Kunnskapsdepartementet tildelte 38,5 mill. kroner til MARKOM2020, som er eit samarbeidsprosjekt for maritim kompetanse. Prosjektet har styrkt kvaliteten og samarbeidet i maritim fagskuleutdanning og høgare utdanning, rekruttering, forskarutdanning og samarbeid med næringsliv på feltet. Universitetet i Tromsø - Noregs arktiske universitetet har i 2018 og 2019 oppgradert forskingsfartøyet Helmer Hanssen. Drifta av fartøyet er avgjerande for forsking og undervisning i nordområda og eit sentralt bidrag til prioriteringa Hav i langtidsplanen for forsking og høgare utdanning. NOKUT har frå 2016 fått auka driftsmidlar for å utforme og etablere godkjenningsordningar for utanlandsk fagskuleutdanning og utanlandsk fag- og yrkesopplæring. Den nye godkjenningsordninga for utanlandsk fagskuleutdanning opna 1. januar 2019, og bidreg til at fleire kan komme seg inn på den norske arbeidsmarknaden. Kunnskapsdepartementet tildelte midlar til OsloMet - storbyuniversitetet og Noregs teknisk- naturvitskaplege universitet for å utvikle kompletterande utdanning primært for flyktningar som har høgare utdanning frå heimlandet, slik at dei skal kunne bruke kompetansen sin til å kome raskt ut i arbeidslivet. Det er auka søking til utdanningane, men det er framleis viktig å arbeide for betre rekruttering, særleg til ingeniørutdanningane, og få på plass gode praksisplassar. Sidan 2017 har Kunnskapsdepartementet arbeidd med å utvikle nasjonale retningslinjer for helse- og sosialfagutdanningane. Retningslinjene blir utarbeidde av programgrupper som departementet nemner opp med representantar frå lærestadane, tenestene dei utdannar kandidatar til, og studentane. Arbeidet er delt opp i tre fasar, og retningslinjene for dei åtte første grunnutdanningane blei fastsette i 2019. Dei gjeld frå hausten 2020 og erstattar dei tidlegare rammeplanane for desse utdanningane. Retningslinjer for ti grunnutdanningar i andre fase blei òg utvikla i 2019. Kunnskapsdepartementet tildelte Universitets- og høgskolerådet 2 mill. kroner. I 2019 har desse midlane bidrege til samarbeid med relevante aktørar, erfaringsdeling og konferansar for å styrke kompetansen til fagpersonalet i det langsiktige arbeidet med IKT-tryggleik og praksis i ingeniørutdanning. Departementet tildelte midlar til fleire evalueringar og utgreiingsoppdrag som har bidrege til eit betre grunnlag for å nå måla for posten.

########## Post 45 Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald, kan overførast

Sjå kap. 275, post 45 for mål og budsjettforslag for 2021.

######### Resultat i 2019

Det blei løyvd 9,3 mill. kroner over posten i 2019 som gjekk til prosjektet Saving Oseberg II ved Kulturhistorisk museum ved Universitetet i Oslo og ny miljøstasjon på Noregs idrettshøgskole. Museet hadde i 2019 stor aktivitet i prosjektet, mellom anna med materialanalysar, testing av konserveringsmetodar og overvaking av Osebergskipet. Miljøstasjonen ved høgskulen er etter planen ferdig i 2020.
####### Kap. 292 Opplæring i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar

(i 1 000 kr)
Post	Nemning	Reknesk ap 2019	Saldert budsjett 2020	Forslag 2021
21	Særskilde driftsutgifter , kan overførast	60 373	80 268	82 423
22	Prøvar i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar	38 244	31 420	32 494
60	Tilskot til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar	1 431 828	1 234 850	1 060 508
61	Kompetansekartlegging i mottak før busetting	546
Sum kap. 0292	1 530 445	1 346 538	1 175 971

########## Post 21 Særskilde driftsutgifter, kan overførast

Løyvinga skal gå til å utvikle kompetanse, metodar og læringsressursar for den obligatoriske opplæringa i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar. Løyvinga skal også dekke lønns- og driftsutgifter i Kompetanse Noreg. Vidare skal løyvinga mellom anna nyttast til etter- og vidareutdanning for lærarar i norsk og samfunnskunnskap og til karriererettleiing i integreringsmottak.

######### Mål for 2021

God kvalitet i opplæringa i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar i heile landet.

######### Resultat i 2019

Midlane har blitt nytta til å auke kompetansen til lærarar som underviser i norsk som andrespråk. Kompetanse Noreg fekk i 2019 på plass ei stipendordning for vidareutdanning retta mot lærarar som underviser vaksne innvandrarar i norsk som andrespråk. Til saman 136 lærarar frå 60 kommunar søkte om stipend til vidareutdanning i norsk som andrespråk. Det blei parallelt tildelt tilskot til fire vidareutdanningstilbod à 30 poeng i faget norsk som andrespråk i universitets- og høgskulesektoren for desse lærarane. Kompetanse Noreg etablerte også eit nytt og meir målretta tildelingssystem for midlar til etterutdanning av lærarar. Det er no fylkesmannen i samarbeid med opplæringsstadane i fylket og lokalt UH (universitet og høgskular) som fordeler etterutdanningsmidlane etter dokumenterte utfordringar på område definerte av Kompetanse Noreg. I tillegg har nye kull tospråklege lærarar i samfunnskunnskap fått etterutdanning. Vidare er arbeidet med karriererettleiing for bebuarar i mottak vidareført i 2019.
Preguntas	Objetivos
¿Yo no sé si saben, pero el nombre del programa es “YES (por sus siglas en inglés)” es una abreviación para “Participación de jóvenes en deportes”? ¿Qué piensan ustedes sobre el nombre del programa? Para indagar más: hemos oído de algunos participantes de que el nombre del programa les dé la impresión de que es un programa de deportes competitivos. Este programa no se trata de eso, lo que en realidad queremos dar a entender es que es un programa para ayudar a los jóvenes a mantenerse activos. ¿Si ustedes pudieran cambian el nombre del programa, como le pondrían? Pueden decir sus ideas o escribirlas en el chat. Preguntas para indagar más: - ¿Piensen en algún nombre que a sus hijos les gustaría? - ¿Porque escogieron ese nombre?	Identificar nuevos nombres para el programa desde el punto de vista de los padres
NKRF Kvalitetskontrollen SKJEMA B

2.3	Dokumenterer oppdragsansvarlig revisor en konklusjon om overholdelse av uavhengighetskravene for alle revisjonsoppdrag? (ISA 220 pkt. 11) Avgir oppdragsansvarlig revisor hvert år en skriftlig egenvurdering av sin uavhengighet til kontrollutvalget? (KL § 24-4, forskrift om kontrollutvalg og revisjon §19)
2.4	Beskriv de vurderinger som gjøres før revisor påtar seg rådgivningstjenester, for at forholdet ikke skal påvirke eller reise tvil om revisors uavhengighet og objektivitet, (KL § 24-4, forskrift om kontrollutvalg og revisjon § 18)
3	KVALIFIKASJONSKRAV OGOPPDATERING (forskrift om kontrollutvalg og revisjon § 9, Regler for obligatorisk etterutdanning for personlige medlemmer av NKRF og ISQM 1)
3.1	Oppfyller oppdragsansvarlig revisor kvalifikasjonskravene? (Forskriften § 9)
3.2	Beskriv de interne retningslinjer som er utarbeidet for faglig opplæring og etterutdannelse for alle ansatte ved enheten? (ISQM 1 pkt. 32)
3.3	Foreligger det dokumentasjon (kursbevis mv) for at faglig opplæring og etterutdannelse er gjennomført i henhold til interne retningslinjer og krav om opplæring fra NKRF?
4	KORRESPONDANSE (KL § 24-7, ISA 210 og ev. avtale med kontrollutvalget)
4.1	Beskriv revisjonsenhetens retningslinjer for utsending og kvalitetssikring av brev til klientene.
4.2	Beskriv revisjonsenhetens retningslinjer for å sende nummererte brev til kontrollutvalget med kopi til rådmann/kommunedirektør for å påpeke slike mangler og feil som beskrevet i KL §24-7.

Spørreskjema vedrørende revisjonsenhetens kvalitetskontroll Side 3
NKRF Kvalitetskontrollen SKJEMA B

4.3	Beskriv revisjonsenhetens retningslinjer for rapportering til kontrollutvalget (engasjementsbrev, resultat av kvalitetskontrollen og øvrig avtalt rapportering).
5	ARKIVERING (Forskrift om kontrollutvalg og revisjon § 21, ISQM 1 OGRSK001/002)
5.1	Har revisjonsenheten etablert retningslinjer og rutiner for å sikre trygg oppbevaring av oppdragsdokumentasjon, der hensynene til konfidensialitet, integritet, tilgjengelighet og gjenfinnbarhet er ivaretatt? (ISQM 1 pkt.31 (f), RSK 001/002 pkt. 31)
6	ANDRE FORHOLD
6.1	Redegjør for hvilke rutiner og retningslinjer som gjelder mht. oppdragsvurdering, engasjementsbrev, planlegging, gjennomføring, rapportering og dokumentasjon av oppdrag som faller innenfor virkeområdet til følgende revisjonsstandarder: • ISA 800 • ISA 805 • ISA 810 • ISRS 4400 Har enheten avgitt uttalelser etter revisjonsstandardene • ISRE 2400 • ISRE 2410 • ISAE 3000
6.2	Forenklet etterlevelseskontroll - Er vilkårene for oppdraget avtalt med kontrollutvalget i et engasjementsbrev eller annen egnet form for skriftlig avtale? (RSK 301 pkt 5, jf. punkt A5-A6 og ISAE 3000 pkt.27 A57) -Foreligger risiko- og vesentlighetsvurdering for etterlevelseskontroller? -Er risiko- og vesentlighetsvurderingen framlagt for kontrollutvalget?
7	OPPDRAGS- OGPROSJEKTKONTROLL (ISQM 1, RSK 001/002)

Spørreskjema vedrørende revisjonsenhetens kvalitetskontroll Side 4
# POST-DOCTORAL TRAINING FELLOWSHIPS IN ENVIRONMENTAL NEUROSCIENCE

The Keck School of Medicine of the University of Southern California is seeking postdoctoral fellows in our training program in “Environmental Genomics,” supported by the National Institute of Environmental Health Sciences. The aim of this program is to provide multidisciplinary training in epidemiology, genetics, biostatistics, bioinformatics, and computational biology, including environmental neuroscience, to future researchers aiming to study environmental and genetic risk factors of disease. We are particularly seeking individuals looking for training relevant to NIEHS's core mission about the neurological effects of external environmental exposures and individual factors (e.g. genetics, life stages) that modify these effects; previous background in epidemiology (e.g. neuro-epi), biostatistics, and other related neurological fields (e.g. bioinformatics, neuroscience and “big data”) are strongly encouraged to apply. Administratively based at the Department of Preventive Medicine, this training program supports advanced training and career development of post-doctoral scientists from multiple disciplines and academic departments. The growing USC Health Sciences Campus is home to several world-class research laboratories studying genetics and epigenetics of complex human diseases including neuro- developmental disorders and psychiatric diseases.

Post-doctoral fellows must have completed a Ph.D. in a relevant field (epidemiology, environmental health sciences, neuroscience, genetics, biostatistics, etc.), have an interest in environmental and genetic aspects of disease and/or the development of relevant methodology, and will be expected to pursue a multidisciplinary approach to their training under the mentorship of one of the program’s faculty.

Only U.S. citizens or permanent residents (green card holders) are eligible to be supported by this grant. Applications from underrepresented minorities are particularly encouraged.

Interested candidates should submit a letter, outlining their research and training objectives (one page), CV with prior academic record, reprints of any relevant publications, and names of three references. Address applications or inquiries to Dr. Megan Herting at herting@usc.edu. Earliest start date is July 1, 2019, with position open until filled.
utvikling av fleksible vidareutdanningstilbod. Dei kan òg, i samarbeid med verksemder, inngå i treparts bransjeprogram for kompetanseutvikling. Desse to tiltaka er del av Kompetanseprogrammet, som inngår i kompetansereforma Lære heile livet. For 2021 foreslår regjeringa å vidareføre tilskotsordninga for fleksible vidareutdanningstilbod og utvidinga av treparts bransjeprogram, jf. omtale under programkategori 07.50 Kompetansepolitikk og livslang læring. Stadig fleire fagskular får akkrediterte fagområde, og så langt har åtte fagskular akkreditering for til saman elleve fagområde. Ei fagområdeakkreditering gir fagskulen høve til sjølv å opprette nye utdanningar og gjere endringar i eksisterande utdanningar, og slik kan ein fagskule raskare omstille utdanningstilbodet ut frå behov i arbeidslivet. NOKUT innfører ein ny og forenkla prosess for akkreditering av fagskuletilbod hausten 2020. Den nye modellen har kortare behandlingstid og gjeld for fagskular som har minst éi akkreditering av eit fagskuletilbod frå før. Kunnskapsdepartementet har sendt på høyring eit forslag om endringar i lov om høgare yrkesfagleg utdanning. Eit av forslaga er å fjerne kravet til minstelengd for høgare yrkesfagleg utdanning. Forslaget er ei oppfølging av NOU 2019:12 Lærekraftig utvikling - Livslang læring for omstilling og og Meld. St. 14 (2019 - 2020) Det blir òg foreslått konkurranse Kompetansereformen - Lære hele livet. endringar som gjeld presisering av kunnskapsgrunnlaget for høgare yrkesfagleg utdanning, opptak til kunstfaglege utdanningar, reglane om politiattest og bruk av falske dokument.

########## Tiltak for å betre kvaliteten i høgare yrkesfagleg utdanning

Det er viktig at satsinga på auka kapasitet i fagskulane ikkje går ut over kvaliteten på utdanningstilbodet. Regjeringa foreslår å vidareføre tilskotsordninga for utviklingsmidlar til fagskulane. Med utviklingsmidlane kan fagskulane utvikle nye utdanningstilbod, kjøpe nytt utstyr, bruke digital teknologi for læring og tilby digital kompetanseheving av tilsette. Vidare foreslår departementet å vidareføre midlane til ulike tiltak som skal gjere fagskulesektoren meir synleg og tilgjengeleg og bidra til å auke kunnskapen om sektoren. I stortingsmeldinga om kompetansereforma er det varsla at regjeringa vil legge fram ein strategi for høgare yrkesfagleg utdanning i 2021. I strategien skal regjeringa gjere opp status for tiltaka som er sette i gang dei siste åra på fagskulefeltet, og peike ut ei retning for utvikling av sektoren. Departementet har i 2020 sett i gang ei evaluering av innføringa og verknaden av tiltaka i fagskulemeldinga. Dette er ei oppfølging av vedtak i Stortinget i samband med behandlinga av fagskulemeldinga, jf. oppmodingsvedtak nr. 643, 2. mai 2017 i del I. Evalueringa vil inngå i kunnskapsgrunnlaget for vidare politikkutforming på feltet. Departementet vil ha ein gjennomgang av Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring (NKR). NOKUT har i 2020 fått i oppdrag å utgreie moglegheita for parallelle sett med læringsutbyttebeskriving med sikte på mogleg endra innplassering av høgare yrkesfagleg utdanning i kvalifikasjonsrammeverket.
Gjennomsnittleg avtala opphaldstimar per veke	44,1	44,3	44,3	44,4	44,5	44,6
Del av barn med heiltidsplass (pst.)	93,3	94,3	94,9	95,5	96,1	96,6

Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå, Kunnskapsdepartementet Ved utgangen av 2019 gjekk 275 804 barn i ordinær barnehage eller familiebarnehage. Dette er ein nedgang i talet på barn i barnehage frå 2018 og kjem av ein nedgang i talet på barn i alderen 1 - 5 år i befolkninga. I tillegg hadde 116 opne barnehagar kapasitet til å ta imot om lag 3 350 barn i 2019. Barn under 3 år utgjorde 36 pst. av alle barn i barnehage. I 2019 hadde 96,6 pst. av barna heiltidsplass i barnehagen, mot 69,6 pst. i 2005, det vil seie avtala opphaldstid på 41 timar i veka eller meir. Gjennomsnittleg avtala opphaldstid for barn i barnehage har i same periode auka frå 39 til 44,6 timar per veke. Dekningsgraden i 2019 for barn i alderen 1 - 5 år var 92,1 pst. mot 76,2 pst. i 2005. Dekningsgraden har vore stabil for dei eldre barna dei siste åra, og har auka for dei yngste barna. Tabell 7.2 Tal på barn i barnehage etter eigarforhold, offentleg og privat, 2006 - 19

2006	2010	2014	2019
Offentlege	127 252	147 180	147 726	138 822
- kommunale	122 783	146 051	147 493	138 122
- fylkeskommunale/statlege	4 469	1 129	233	700
Private	107 696	129 959	138 688	136 982
- kyrkjelyd/trussamfunn	8 267	7 723	7 579	6 724
- foreldreeigde	35 749	33 083	30 930	29 857
- kvinne- og familieforbund / sanitetsforeining	1 388	1 151	714	695
- bedrift	18 309	30 724	43 070	3 011
- pedagogisk/ideologisk org.	4 324	8 048	7 826	4 368
- einskildpersonar	20 103	18 183	15 120	8 643
- konsern/aksjeselskap	-	-	-	71 815
- stiftelse	-	-	-	9 167
- studentsamskipnad	-	-	2 221	2 702
- andre	19 556	31 047	31 228	-
I alt	234 948	277 139	286 414	275 804

Barn som går i opne barnehagar, er ikkje med i tabellen, medan barn i familiebarnehagar er inkluderte i tabellen. I 2019 gjekk 40 barn i offentlege familiebarnehagar, og 3 420 barn gjekk i private familiebarnehagar. Rapporteringa blei noko endra for private barnehagar i løpet av perioden. Mellom anna er dette forklaringa på den store nedgangen i talet på bedriftsbarnehagar frå 2014 til 2018 og auken i talet på konsern/aksjeselskap og stiftelse i 2018. Kategorien «kvinne- og familieforbund / sanitetsforeining» heitte før 2016 «husmorlag/sanitetsforeining». Utdanningsdirektoratet (BASIL), Statistisk sentralbyrå Minoritetsspråklege barn er definerte ved at både barnet og dei føresette til barnet har eit anna morsmål enn norsk, samisk, svensk, dansk eller engelsk. 84 pst. av minoritetsspråklege barn i
prisnivå 1.7.2020
Høgskulen i Volda	MedieVol da	220	3 885
Noregs handelshøgskole	Rehabiliter ing av hovudbygg et, inkludert høgblokka	586	12 500
Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet	Nytt bygg for helse- og sosialvitsk ap, Elgeseterg ate	609 (inkl. kunstnaris k utsmykkin g)	13 000

1 Tabellen viser byggeprosjekt der institusjonane dekker investeringskostnaden innanfor eigne budsjettrammer, såkalla brukarfinansierte (tidlegare kurante) byggeprosjekt. Dette er prosjekt innanfor statens husleigeordning, og investeringskostnaden for prosjektet blir betalt tilbake gjennom husleige til Statsbygg. Tabell 3.3 Ferdig prosjekterte byggeprosjekt1

Institusjon	Prosjekt	Kostnadsramme i mill. kroner	Bruttoareal (m ) 2
Universitetet i Stavanger	Nybygg og ombygging for Arkeologisk museum	394 394	6 130
Universitetet i Tromsø - Noregs arktiske universitet	Nybygg for Tromsø museum	1 1 584	19 700
Universitetet i Oslo	Nytt utstillingsveksthus for Naturhistorisk museum	807 807	5 000

1 Tabellen viser ferdig prosjekterte byggeprosjekt med kostnadsramme over 300 mill. kroner. Ferdig prosjektert betyr at mål, overordna rammer og kostnader for prosjektet er fastsette. Ei eventuell startløyving vil vere avhengig av dei årlege budsjettprosessane. Prisnivå 15.02.2020 2 Mellombels forslag til kostnadsramme. Kostnadsramma vil bli oppdatert når regulering er gjennomført og 3 tomtekjøpet er avklart. Prisnivå 15.09.2019 Prisnivå 01.07.2019 4