i større grad enn deira menn bruker tid på å passe eigne barn. Artikkelen hos Inside Higher Ed viser mykje av det same. I Noreg har mellom anna mellombels tilsette i stipendiat- og postdoktorstillingar måtte sjonglera eiget arbeid med heimeskule og barnehage. Det har påverka framdrifta i deira kvalifiseringsarbeid. Med heimel i tilsettingsforskrifta har desse tilsette høve til å få forlenga tilsettinga. Regjeringa har bidratt med 40 mill. kroner ekstra for å sikre at stipendiatar og postdoktorar i sluttfasen av prosjekt finansiert av EU og andre private aktørar også kan få forlenging. Stenginga av norske skular 12. mars hadde også konsekvensar for likestilling i hushalda. Fafo 3 gjorde ei undersøking i april 2020 som viste at kvinner tok større ansvar enn menn for å følge opp barn med skulearbeid heime, også der begge foreldra jobba heimanfrå. Ein studie gjennomført av NOVA blant ungdom i Oslo, viser at det dels er forskjellar mellom kjønna på korleis gutar og jenter opplevde og handterte covid-19-pandemien. Ifølge undersøkinga opplevde jenter i større grad enn gutane personleg modning og vekst under pandemien. Når det gjeld vurderinga av korleis skuleundervisninga fungerte, er det ikkje så store skilnader mellom jenter og gutar. Departementet vil levere ei fullstendig likestillingsutgreiing i tråd med likestillings- og diskrimineringslova § 24 andre ledd i Prop. 1 S for 2022. Departementet vil der gi ei oversikt over aktivitetane i 2020.

########## Arbeid mot rasisme, antisemittisme og hatytringar

Integreringspolitikken medverkar til å auke likestillinga mellom innvandrarar og majoritetsbefolkninga og bygge ned barrierar for deltaking på like vilkår. Rammeplanen for barnehagen seier mellom anna at barnehagen skal motverke diskriminering, fordommar, stereotypiar og rasisme. Barnehagen skal medverke til at kulturelt mangfald blir til glede for heile barnegruppa. Barnehagen skal synleggjere eit mangfald av familieformer og sørge for at alle barn får spegla familien sin i barnehagen. Demokratisk beredskap mot rasisme og antisemittisme og udemokratiske haldningar (Dembra) er eit kurstilbod som gir kompetanseutvikling for lærarstudentar, lærarar, skuleleiarar og andre tilsette i skulen. Fram til 2020 dekte Dembra ungdomsskulen og vidaregåande skule. Frå og med 2020 er også barnetrinnet inkludert i satsinga med 3 mill. kroner årleg. I 2020 er det løyvd 2 mill. kroner til vidareføring av forskingsbaserte pedagogiske ressursar om gruppebaserte fordommar (Dembra LU). Desse læringsressursane skal brukast i lærarutdanningane, i etterutdanningane og til skulebasert kompetanseheving. Læringsressursane som blir utvikla, skal dekke områda hatefulle ytringar, antisemittisme, rasisme, diskriminering av minoritetar og udemokratiske haldningar. Dembra er eit varig tiltak som engasjerer dei nasjonale freds- og menneskerettssentera i arbeidet. Det er no etablert regionale knutepunkt for Dembra-arbeidet over heile landet, jf. dembra.no for meir informasjon om tilbodet. I 2021 vil Dembra-materiell på nordsamisk vere ferdigstilt. Sjå omtale av forslag til løyving til Dembra for 2021 under kap. 226, post 21.

- 22. juli-senteret spelar òg ei viktig rolle i arbeidet mot hat, vald og ekstremisme. Senteret formidlar kunnskap om terrorangrepet i Regjeringskvartalet og på Utøya 22. juli 2011 og om oppfølginga i tida etter. Sjå omtale under kap. 251, post 01.

Regjeringa lanserte ein handlingsplan mot diskriminering av og hat mot muslimar i september 2020. Eit tiltak i handlingsplanen er at arbeidet mot rasisme og diskriminering, og for mangfald i