sammenhengen med forvaltningens praktisering av offentlighetsprinsippet. Spesielt vanskelige temaer var journalføring av organinterne dokumenter og om post til politisk ledelse skulle regnes som offentlige dokumenter som skulle journalføres. Riksarkivaren mente at forvaltningen skulle pålegges som obligatorisk krav å journalføre alle organinterne dokumenter som var en del av saksbehandlingen. Rett før meldingen om offentlighet i forvaltningen forelå, ble det besluttet at journalføring av organinterne dokumenter skulle bygge på frivillighetsprinsippet. Da ble også arkivforskriften iverksatt sammen med forskrift om utfyllende tekniske og arkivfaglige bestemmelser om behandling av offentlige arkiver (riksarkivarens forskrift). Riksarkivarens forskrift var en samling av forholdsvis detaljerte bestemmelser som tidligere hadde inngått i resolusjoner og retningslinjer, og som ikke var blitt tatt inn i arkivlova eller arkivforskriften.

#### 5.1.4 Senere revisjoner av arkivregelverket

Arkivlova har ikke vært gjenstand for gjennomgående revisjon siden den ble vedtatt i 1999. Det har kun vært foretatt mindre justeringer i forbindelse med endringer av tilstøtende regelverk, blant annet personopplysningsloven (2000 og 2018), helseregisterloven (2001 og 2014), helsepersonelloven (2015) og politiregisterloven (2017 og 2018). Endringen av dokumentbegrepet i offentleglova i 2000 fikk konsekvenser for definisjonen av begrepet «arkiv» i arkivlova. Dokumentbegrepet ble teknologinøytralt. Det samme ble dermed arkivbegrepet, uten at resten av arkivregelverket gjennomgikk samme endring. Arkivforskriften ble revidert i 2017. Målet var forenkling og at arkivfunksjoner i mindre grad skulle reguleres i detalj. I tillegg ble språk og begreper modernisert. Revisjon av en del sentrale temaer (som journalføring, bevaring og kassasjon og overføring) ble imidlertid utsatt i påvente av en senere revisjon av loven. Riksarkivarens forskrift har derimot i noe større grad være gjenstand for revisjoner, siste gang i 2017, sammen med arkivforskriften.

### 5.2 Formål

Loven skal sikre arkiver som har betydelig kulturell eller forskningsmessig verdi, eller som inneholder rettslig eller viktig forvaltningsmessig dokumentasjon, slik at disse kan bli tatt vare på og gjort tilgjengelige for ettertiden.

### 5.3 Virkeområde og oppbygning

Arkivlova regulerer to hovedområder: Offentlige organers arkivplikt og Arkivverkets rolle som veilednings- og tilsynsorgan er regulert i kapittel II. Arkivverkets rolle knyttet til bevaring av privat skapte arkiver er regulert i kapittel III. Det er bare rent kommunale, fylkeskommunale og statlige virksomheter som er omfattet av loven.

### 5.4 Arkivplikt

Arkivlova § 6 pålegger offentlige organer plikt til å ha arkiv. Offentlige organers arkivplikt er utdypet i regler om dokumentasjonsforvaltning, avlevering, formater, bevaringspåbud m.m. i arkivforskriften og riksarkivarens forskrift. Arkivlovas krav har betydning allerede fra det tidspunktet dokumentasjonen produseres av organet eller kommer inn til organet. Arkivpliktens omfang er den samme for kommunale organer som for statlige organer. Arkivlova og dens forskrifter er i stor grad rettet mot offentlige organers dokumentasjonsforvaltning og bevaring. Arkivforskriften gir regler om elektronisk journalføring,