I høringsnotatet poengteres det at bruk av skytjenester også kan ha fordeler fordi leverandører av skytjenester vil kunne tilby løsninger som sikrer arkivene bedre enn mange av løsningene som er i bruk i dag. Dette gjelder imidlertid ikke bare skytjenester, men alle former for profesjonelle tjenester der databehandlerforetak utfører oppgavene.

########## Høringssvarene

De fleste høringsinstansene var forsiktig positive til skylagring, men mange poengterte at for mye ansvar ble lagt på det enkelte organ. Flere av høringsinstansene etterlyste standardavtaler, mer detaljert regulering og mer veiledning. Det ble pekt på behov for å ivareta sikkerhet, eiendomsrett til data, jurisdiksjon, behovet for dokumentasjon av arkivene, exit-strategier, krav om risikoanalyser ved kontraktsinngåelse og mulighet for tilsyn fra Arkivverket. Mange uttrykte bekymring for at personvern og nasjonal sikkerhet ikke kan ivaretas godt nok. En del var også opptatt å beskytte kulturarv og ønsket å tillate skylagring av arkiver i produksjonsfasen, men at all langtidsbevaring skulle skje i Norge (det vil si forby skylagring av avleverte arkiver). Flere pekte på behovet for geografiske begrensninger, og noen ønsket en sertifisering av skytjenesteleverandører.

########## Ny arkivforskrift

Arkivforskriften av 15. desember 2017 inneholdt ingen regulering av overføring av dokumentasjon til utlandet. Følgende ble uttalt i statsrådsforedraget:

I høringsnotatet til ny arkivforskrift drøftet departementet både arkivmessige fordeler og utfordringer ved kjøp av skytjenester som innebærer lagring av arkiv i utlandet. De fleste høringsinstansene var positive til at det gis en slik mulighet i arkivforskriften. Samtidig var mange av høringsinstansene bekymret for at dette kunne føre til at offentlige organer ikke ville kunne ivareta arkivplikten i samsvar med arkivlova. Noen av høringsinstansene foreslo å begrense muligheten til lagring til stater som det er tillatt å overføre personopplysninger til. Mange høringsuttalelser inneholdt også forslag om krav til nærmere analyse av risiko og sårbarhet før det åpnes for lagring av digitale arkiv utenfor landet. Arkivlovutvalget har fått i oppdrag å vurdere og gi anbefaling om regelfesting av offentlige virksomheters bruk av skytjenester for arkiv. Regjeringen må vurdere nærmere om sikkerheten blir ivaretatt, hvilken merverdi lagring i utlandet har, hvilke typer av arkiv som egner seg for ulike typer skytjenester, forholdet til regjeringens skytjenestestrategi, om sammenstilling av informasjon fra ulike offentlige virksomheter kan gi behov for gradering og om Riksarkivaren bør fastsette nærmere krav til lagring i utlandet. Dersom det åpnes for lagring av digitale arkiv i utlandet nå, vil en foregripe de utredninger og vurderinger som skal gjøres av Arkivlovutvalget.

#### 18.2.3 Sikkerhetsloven

Ny sikkerhetslov tok til å gjelde i 2019. Loven gjelder først og fremst statlig, fylkeskommunal og kommunal virksomhet. Kravene i sikkerhetsloven vil gjelde i tillegg til krav etter annet lovverk, som arkivloven. Loven skal forebygge, avdekke og motvirke sikkerhetstruende virksomhet. I tillegg til beskyttelse av gradert informasjon omfatter loven også informasjonssystemer, infrastruktur og objekter av sentral betydning for nasjonal sikkerhet. Dette vil kunne være virksomheter innenfor de aller fleste samfunnssektorene, for eksempel virksomheter av sentral betydning for forsvar og beredskap, økonomisk stabilitet, samferdsel og strømforsyning, i tillegg til de sentrale delene av statsforvaltningen. Den nye loven styrker kravene til beskyttelse av såkalte IKT-objekter for å gjøre Norge bedre beskyttet mot dataangrep.