ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
Enhver har rett til innsyn i statens og kommunenes dokumenter og til å følge forhandlingene i rettsmøter og folkevalgte organer. Det kan i lov fastsettes begrensninger i denne rett ut fra hensyn til personvern og av andre tungtveiende grunner.

Samtidig må forvaltningen evne å skjerme det som skal skjermes. Offentleglova, sikkerhetsloven og taushetspliktreglene er med på å sette rammer for innsynsretten. Ikke bare evnen til å gi innsyn, men også evnen til å skjerme informasjon og ivareta personvernet, er viktig for å opprettholde allmennhetens tillit til offentlig sektor.

#### 16.4.2 Slutten på et ulykkelig ekteskap?

Gjeldende arkivlov og offentleglova er vevet i hop. Utvalget mener at digitaliseringen gjør det nødvendig å vurdere om lovene bør operere mer uavhengig av hverandre. Måten dokumentasjon skapes på, og mengden som skapes, tilsier at reguleringen bør endres, forhåpentligvis til beste for måloppnåelsen for begge lover. Utgangspunktet for innsynsretten bør være den dokumentasjon offentlige organer har i sine systemer. Dette defineres av arkivlova. Innretningen av innsynsretten etter offentleglova påvirker 215 imidlertid i praksis hvilken dokumentasjon offentlige virksomheter tar vare på, og hvordan. Offentlig sektor har investert mye i å få journalen til å fungere som et verktøy for innsyn og utformet Noark som motorvei for innsyn. Innsynsreglene har benyttet seg av arkivreglene for å skape innsyn, men skapt dårligere arkiver på veien.

#### 16.4.3 Teknologiske muligheter

Det lages arkiver i privat sektor og i utlandet, selv uten dansk/norsk journalføring. Terminologien «skal journalføres» og «skal ikke journalføres» peker i retning av en selvstendig handling for å sette opp en liste over dokumenter inn/ut. Det blir ikke bedre av å snakke om postlister. Det vil være bedre å kreve at virksomhetene har et system som gir oversikt over relevant dokumentasjon for de formålene offentleglova skal ivareta. Det er ikke nødvendigvis sammenheng mellom systemer som genererer oversikter for bruk i offentlighetssammenheng, og virksomhetens eget behov for å kunne finne fram til dokumentasjon. Søkefunksjoner og andre registre dekker de interne behovene bedre enn «journalen». Dagens journal er en liste som er resultat av et standardisert søk i metadata forvaltningen er pålagt å legge inn. En mer framtidsrettet måte å åpne forvaltningen på kan være å tillate friere søk i visse registrerte metadata. eInnsyns-løsningen er fleksibel med tanke på hvilke data som kan gjøres tilgjengelige. Dette vil være i samsvar med prinsippet om åpne data, men utvalget og omfanget av metadata det kan søkes i, må være tilpasset informasjonens art og sensitivitet. Det offentlige samarbeidsprosjektet om Felles Datakatalog peker på hvordan teknologi gir helt nye 216 muligheter for offentlighet. Felles Datakatalog har som mål å etablere en oversikt over hvilke data de ulike offentlige virksomhetene har, hvordan de henger sammen, og hva de betyr. Datakatalogen vil gjøre det mulig for enkeltpersoner og virksomheter å gjøre maskinelle søk i opplysningene hos offentlige virksomheter.
Intr SB 668 2021R3429

(i) Following the scheduled hearing date, or by the close of business on the scheduled hearing date if the hearing was not held, the commission shall consider all written and oral comments received. (j) The commission shall, by majority vote of all members, take final action on the proposed rule and shall determine the effective date of the rule, if any, based on the rulemaking record and the full text of the rule. (k) If no written notice of intent to attend the public hearing by interested parties is received, the commission may proceed with promulgation of the proposed rule without a public hearing. (l) Upon determination that an emergency exists, the commission may consider and adopt an emergency rule without prior notice, opportunity for comment, or hearing, provided that the usual rulemaking procedures provided in the Compact and in this section shall be retroactively applied to the rule as soon as reasonably possible, in no event later than 90 days after the effective date of the rule. For the purposes of this provision, an emergency rule is one that shall be adopted immediately in order to: (1) Meet an imminent threat to public health, safety, or welfare; (2) Prevent a loss of commission or Compact State funds; (3) Meet a deadline for the promulgation of an administrative rule that is established by federal law or rule; or (4) Protect public health and safety. (m) The commission or an authorized committee of the commission may direct revisions to a previously adopted rule or amendment for purposes of correcting typographical errors, errors in format, errors in consistency, or grammatical errors. Public notice of any revisions shall be posted on the website of the commission. The revision shall be subject to challenge by any person for a period of 30 days after posting. The revision may be challenged only on grounds that the revision results in a material change to a rule. A challenge shall be made in writing and delivered to the Chair of the commission prior to the end of the notice period. If no challenge is made, the

24
mening behov for en egen bestemmelse om automatisert og delvis automatisert rettsanvendelse, se § 10 i lovutkastet. Bestemmelsen bør gjelde offentlige virksomheter og andre virksomheter med arkivplikt etter loven og som har utviklet eller anskaffet fagsystemer som helt eller delvis automatiserer rettsanvendelse knyttet til utøvelse av offentlig myndighet. Det antas at dette med tiden vil omfatte store deler av offentlig forvaltning. Kravene til dokumentasjon av automatisert rettsanvendelse (§10) kommer i tillegg til krav i lovutkastet om å sikre dokumentasjon av kommunikasjon (§ 8), dokumentere avgjørelser (§ 11) og dokumentere informasjonskilder, databaser og registre (§ 9). Disse bestemmelsene vil kunne innebære overlappende krav. Det er etter utvalgets mening ikke mulig å spesifisere dokumentasjonskrav «kant i kant» som vil passe på alle framtidige digitale løsninger. De overlappende dokumentasjonskravene blir imidlertid kombinert med en bestemmelse i § 14 som gir virksomhetene frihet med hensyn til hvordan de samlede dokumentasjonskravene skal etterleves. Dokumentasjonsplikten i personvernforordningen artikkel 30 krever at virksomheten skal vedlikeholde en protokoll med oversikt over behandlingsaktiviteter, det vil si arbeidsprosesser med 152 personopplysninger. Personvernforordningen gir lite veiledning i hvor detaljert dokumentasjon virksomheten må ha på plass. Mens det etter personopplysningsloven av 2001 og Datatilsynets praksis har vært krav om nokså omfattende dokumentasjon, antas det at personvernforordningen gir 153 større rom for å tilpasse dokumentasjonen avhengig av behandlingens art og omfang. Utvalget antar at behandlingsprotokoller som utarbeides i samsvar med personvernforordningen artikkel 30, ofte vil kunne inngå i den samlede dokumentasjonen i samsvar med lovutkastet §§ 7 til 11. Det vil således innebære en lettelse i dokumentasjonskravet etter disse bestemmelsene. I lovutkastet § 10 annet ledd foreslås det at Kongen får fullmakt til i forskrift å pålegge at virksomhetene utarbeider grunnlag for rekonstruksjon av rettsanvendelsen. Dette innebærer at selve grunnlaget trolig må utarbeides mens systemet er i drift, mens mulig rekonstruksjon er aktuelt etter at systemet har gått ut av bruk. Bakgrunnen for denne bestemmelsen er erkjennelsen at det er ressurskrevende å sikre at eldre systemer, bygd på foreldet teknologi, skal være kjørbare i 10, 30, 50 eller 100 år etter at systemet har gått ut av bruk. Samtidig er det grunn til å tro at detaljert dokumentasjon av algoritmene som styrer systemet, vil kunne gi grunnlag for enkel rekonstruksjon av kjørbart system en gang i framtiden - dersom dette skulle være ønskelig. Utvalget antar at pseudokode, som ofte vil være utarbeidet for å spesifisere systeminnholdet, kan utgjøre en 154 vesentlig del av slik dokumentasjon for rekonstruksjon.

#### 14.4.4 Databaser, registre mv.

Det meste av dokumentasjonen i dag skapes digitalt. Dokumentasjon av hvordan informasjonssystemene er skrudd sammen og fungerer vil være avgjørende for å sikre dokumentasjon av arbeidsprosesser i forvaltningen og for at personers og virksomheters rettigheter blir ivaretatt.
(unntatt Australia og New Zealand), Aust-Europa, Sør-Amerika og Mellom-Amerika og ein låg sats for personar frå Vest-Europa, Nord-Amerika, Australia og New Zealand.

######### Mål for 2021

Målet med tilskotet til opplæring i norsk, norsk kultur og norske verdiar for asylsøkarar i mottak er å gi ein basiskunnskap i norsk, slik at asylsøkarar kan kommunisere på enkel norsk i mottak og i lokalmiljøet. Opplæringa skal også gi tidleg kjennskap til norske lover, reglar, verdiar, omgangsformer og kultur i vid forstand. Målet med tilskotet til opplæring i norsk og samfunnskunnskap er at kommunane gir opplæring til vaksne innvandrarar med plikt og/eller rett til opplæring i norsk og samfunnskunnskap, slik at dei lærer tilstrekkeleg norsk til å kunne fungere i arbeids- og samfunnslivet. Tilskotet skal stimulere til effektivitet, gjennomstrøyming og resultat i opplæringa.

######### Resultat i 2019

########## Norskopplæring for asylsøkarar i mottak

I 2019 fekk 808 av 1 684 moglege deltakarar norskopplæring i mottak, 48 pst. av målgruppa. Dette er ein auke frå 2018.

########## Opplæring i norsk kultur og norske verdiar

I 2019 gav totalt 22 kommunar tilbod om opplæring i norsk kultur og norske verdiar, inkludert vertskommunar for integreringsmottak. Totalt deltok 474 personar i opplæringa, og det er 40 pst. av målgruppa. Dette er fleire enn i 2018 då det var 29 pst. som deltok. Auken kan ha samanheng med at det blei obligatorisk å gi tilbod om både opplæring i norsk for asylsøkarar og opplæring i norsk kultur og norske verdiar.

########## Opplæring i norsk og samfunnskunnskap

Tal frå IMDi syner at det i 2019 var 34 028 deltakarar i opplæring i norsk og samfunnskunnskap i totalt 418 kommunar. Dette var færre enn i 2018 då det var 40 615 deltakarar. For meir informasjon om avsluttande prøvar i norsk og samfunnskunnskap, sjå omtale under kap. 292, post 22.

########## Oppfølging og kontroll

Kommunane skal ikkje legge fram særskild rekneskap for tilskotet til opplæring i norsk og samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar. Berekningsutvalet kartlegg dei utgiftene kommunane har til busetjing og integrering. Gjennom denne kartlegginga blir det gitt eit oversyn over om det er eit rimeleg samsvar mellom tilskotet og utgiftene til kommunane. For nærare informasjon om kva utgifter som inngår i kartlegginga, sjå Berekningsutvalets rapport for 2019.
МУНИЦИПАЛЬНЫЙ СОВЕТ ВНУТРИГОРОДСКОГО МУНИЦИПАЛЬНОГО ОБРАЗОВАНИЯ ГОРОДА ФЕДЕРАЛЬНОГО ЗНАЧЕНИЯ САНКТ-ПЕТЕРБУРГА ПОСЕЛОК СОЛНЕЧНОЕ \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Р Е Ш Е Н И Е

от « 19 » апреля 2022 года № 09

# «О прекращении полномочий избирательной комиссии муниципального образования посёлок Солнечное»

В соответствии с пунктом 9 статьи 9 Федерального закона от 14.03.2022 № 60-ФЗ «О внесении изменений в отдельные законодательные акты Российской Федерации», со статьями 20, 24, 29 Федерального закона от 12.06.2002 № 67-ФЗ «Об основных гарантиях избирательных прав и права на участие в референдуме граждан Российской Федерации», пунктом 8 статьи 14 Закона Санкт-Петербурга от 21.05.2014 № 303-46 «О выборах депутатов муниципальный советов внутригородских муниципальных образований Санкт-Петербурга», статьей 46 Устава внутригородского муниципального образования города федерального значения Санкт-Петербурга посёлок Солнечное.

Муниципальный совет решил:

1. Прекратить исполнение полномочий избирательной комиссии муниципального образования посёлок Солнечное со сроком полномочий 2017-2022 гг. с 19.04.2022 года. 2. Полномочия членов избирательной комиссии муниципального образования посёлок Солнечное с правом решающего голоса со сроком полномочий 2017-2022 гг. прекратить, освободив от обязанностей членов избирательной комиссии муниципального образования посёлок Солнечное с правом решающего голоса:

- - Барышева Алексея Александровича;
- - Борисову Наталью Николаевну;
- - Деревянко Михаила Михайловича;

- Жоголя Антона Яковлевича;

- - Максимова Виктора Владимировича;
- - Фрейберг Юлию Викторовну;
Nasjonalarkivet bør ha frihet til å dimensjonere og lokalisere sine lesesaler, magasiner og publikumsmottak som ledd i utprøvingene. Partnere i samarbeidet kan være kommunene, fylkeskommunene, de interkommunale arkivsamarbeidene og Nasjonalarkivet. Med tiden bør samarbeidet og tilbudene evalueres. Lovutkastet § 28 femte ledd åpner for avtaler om annen ansvarsfordeling enn § 28 for øvrig legger opp til.

#### 11.3.3 Direktoratsfunksjonen i arkivsektoren

########## Oppgaver og samarbeidsflater

Utvalgets lovutkast bygger på at Nasjonalarkivet viderefører dagens virksomhet i Arkivverket

- - som faglig kompetansesenter for dokumentasjonsforvaltning, langtidsbevaring og tilgjengeliggjøring
- - ved å forvalte og tilgjengeliggjøre arkiver
- - som myndighetsorgan og standardsetter (Noark)
- - - ved å ivareta et generelt veiledningsansvar

Lovutkastet er imidlertid ikke til hinder for at myndighet og direktoratsfunksjoner som Arkivverket i dag ivaretar, legges til andre, eller at funksjoner og tiltak utføres i samarbeid med andre. Dagens oppgaver kan plasseres i ulike direktorater. Utvalget foreslår at Nasjonalarkivet skal tilby tjenester for digital langtidslagring også for kommunal sektor, se kapittel 21. Utvalget tilrår at Arkivverket fortsetter utprøvingen av samarbeid med Nasjonalbiblioteket med 120 sikte på å få best mulig og mest mulig digitalisering ut av budsjettmidlene. Felles formidling kan også vurderes, både fysisk og nettbasert.

########## Navn på direktoratet

Navnet Arkivverket går tilbake til 1904. Direktoratet bruker dels også navnet Riksarkivet, primært om virksomheten på Sognsvann, hovedkontoret. Utvalgets vurdering er at det er en viss navneforvirring knyttet til Riksarkivet, riksarkivar og Arkivverket. Det som tidligere var statsarkivene, er i tillegg tydelig i direktoratets logo, selv etter omorganiseringen av det regionale leddet. Etter utvalgets syn kommuniserer ikke navnet Arkivverket særlig godt. Det er få statlige direktorater som i dag kalles «verk». Loven kunne vært utformet uten å navngi direktoratet. Myndighet er i lovutkastet lagt til Kongen, som kan delegere videre, se kapittel 13.2.2. Dermed kan oppgaver og fullmakter fordeles på flere direktorater. Utvalget har valgt å omtale direktoratet i lovutkastet og tildele oppgaver og myndighet
Tvangsmidlene kan benyttes overfor både frivillig innlagte og tvangsinnlagte pasienter. Det er imidlertid ikke adgang til å bruke mekaniske tvangsmidler eller isolering overfor pasienter under 16 år, jf. § 4-8 tredje ledd. Vedtak om tvangsmidler treffes av den faglig ansvarlige, jf. § 4-8 fjerde ledd. Pasienten og nærmeste pårørende kan påklage vedtaket til kontrollkommisjonen, jf. psykisk helsevernloven § 4-8 femte ledd siste setning. Pasient som underkastes tvangsmiddel skal ha kontinuerlig tilsyn av pleiepersonale, jf. psykisk helsevernloven § 4-8 fjerde ledd. Isolering skal maksimalt anvendes i inntil to timer om gangen. Ved sammenhengende bruk av tvangsmidler ut over åtte timer skal det, så langt det er mulig ut fra pasientens tilstand og forholdene for øvrig, sørges for at pasienten gis friere forpleining i kortere eller lengre tid. Kan dette ikke gjøres, skal årsaken til dette journalføres. Ved fastspenning i seng eller stol skal pleiepersonell oppholde seg i samme rom som pasienten, med mindre pasienten ønsker å være alene og dette er faglig forsvarlig. Bruk av tvangsmidler skal vurderes fortløpende, og bruken skal straks avbrytes dersom den viser seg ikke å ha de forutsette virkninger eller har uforutsette negative konsekvenser.

### 2.7 Tilsyn, kontroll og overprøving

Kontrollkommisjonene er det viktigste administrative kontrollorganet for pasienter i psykisk helsevern. Psykisk helsevernloven kapittel 6 og psykisk helsevernforskriften regulerer kontrollkommisjonens virksomhet. Kontrollkommisjonen er først og fremst klageorgan for de fleste vedtak etter psykisk helsevernloven. Kommisjonene har også kontrolloppgaver som skal utføres på egen oppfordring, dvs. uavhengig av om det er fremsatt en klage eller ikke. Dette omfatter i første rekke kontroll og etterprøving av vedtak om etablering av tvungent psykisk helsevern samt velferdskontroll. Dersom det ikke klages over etableringen av tvungent psykisk helsevern, skal likevel kontrollkommisjonen, når det er gått tre måneder etter vedtaket, av eget tiltak vurdere om det er behov for tvungent vern og kontrollere at det foreligger en individuell plan for pasienten, jf. psykisk helsevernloven § 3-8 annet ledd. Tvungent psykisk helsevern opphører etter ett år hvis ikke kontrollkommisjonen samtykker i at vernet forlenges, jf. psykisk helsevernloven § 3-8 tredje ledd. Kommisjonen kan samtykke i forlengelse av vernet med inntil ett år av gangen, regnet fra årsdagen for etableringen. Kontrollkommisjonene skal sikre et forsvarlig tilsyn med pasientenes velferd og føre den kontroll som den finner nødvendig, jf. psykisk helsevernloven § 6-1 annet ledd. Kontrollkommisjonen kan ta opp saker etter eget initiativ eller etter henvendelse fra pasienten, hans eller hennes nærmeste pårørende eller personalet. Finner kommisjonen forhold som den vil påpeke, skal dette tas opp med den faglig ansvarlige og eventuelt Helsetilsynet i fylket.

Side 10 av 11
MODIFICACIÓNS ORZAMENTARIAS 2017

Código Progr.	Descripción Programa	Clas. Econ. de gastos	Descripción económica de gastos	Créd. Extr.	Suplementos de Crédito	Ampliación de Crédito	Transf. de crédito positivas	Transf. de crédito negativas	Incorp. de Remanentes de Crédito	Créd. Gen. por Ingresos	Total Modificaciones
1532	PAVIMENTACIÓN DE VÍAS PÚBLICAS	62500	Mobiliario.	0,00	0,00	0,00	8.000,00	0,00	325,00	2.791,85	11.116,85
160	ALCANTARILLADO	62900	Otras inversiones nuevas	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	76.438,07	0,00	76.438,07
1621	RECOGIDA DE RESIDUOS.	22700	Limpieza y aseo	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	20.000,00	0,00	20.000,00
1621	RECOGIDA DE RESIDUOS.	62500	Mobiliario.	0,00	0,00	0,00	0,00	6.000,00	0,00	15.754,20	9.754,20
1623	TRATAMIENTO DE RESIDUOS	62900	Otras inversiones nuevas	0,00	0,00	0,00	544,50	0,00	0,00	0,00	544,50
164	CEMENTERIO Y SERVICIOS FUNERARIOS.	22799	Otros trabajos realizados por otras empresas y profesionales	0,00	0,00	0,00	700,00	0,00	0,00	0,00	700,00
165	ALUMBRADO PÚBLICO.	22706	Estudios y trabajos técnicos	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	6.050,00	0,00	6.050,00
165	ALUMBRADO PÚBLICO.	60900	Ot.inv.infr.y b.uso gral	0,00	0,00	0,00	9.000,00	0,00	99.391,71	0,00	108.391,71
165	ALUMBRADO PÚBLICO.	61900	Otr.inver.reposic.infraes	0,00	30.000,00	0,00	0,00	0,00	0,00	49.754,22	79.754,22
165	ALUMBRADO PÚBLICO.	62400	Elementos de transporte.	0,00	0,00	0,00	0,00	9.000,00	0,00	0,00	-9.000,00
170	ADMINISTRACIÓN GENERAL DEL MEDIO AMBIENTE.	14300	Otro personal.	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	48.298,98	48.298,98
170	ADMINISTRACIÓN GENERAL DEL MEDIO AMBIENTE.	16000	Seguridad Social	0,00	0,00	0,00	0,00	1.000,00	0,00	18.980,85	17.980,85
170	ADMINISTRACIÓN GENERAL DEL MEDIO AMBIENTE.	22104	Vestuario	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	1.305,65	1.305,65
78	Tilskot	186 434 000	229 186 000
228	Tilskot til frittståande skular o.a.
70	Frittståande grunnskular , overslagsløyving	3 154 601 000
71	Frittståande vidaregåande skular , overslagsløyving	1 718 569 000
72	Diverse skular som gir yrkesretta opplæring , overslagsløyving	161 878 000
73	Frittståande grunnskular i utlandet , overslagsløyving	128 845 000
74	Frittståande vidaregåande skular i utlandet , overslagsløyving	22 133 000
75	Frittståande skular for funksjonshemma elevar , overslagsløyving	365 466 000
76	Andre frittståande skular , overslagsløyving	42 046 000
77	Den tysk-norske skolen i Oslo , overslagsløyving	30 104 000
78	Kompletterande undervisning	24 772 000
79	Toppidrett	56 903 000
81	Elevutveksling til utlandet	2 190 000
82	Kapital- og husleigetilskot til friskular	83 337 000
84	Redusert foreldrebetaling i skulefritidsordninga	3 000 000	5 793 844 000
230	Statleg spesialpedagogisk støttesystem
01	Driftsutgifter	646 680 000
21	Særskilde driftsutgifter	36 030 000
45	Større utstyrsinnkjøp og vedlikehald , kan overførast	9 678 000	692 388 000
Sum Grunnopplæringa	12 647 476 000
Barnehagar
231	Barnehagar
21	Særskilde driftsutgifter , kan overførast	470 156 000
63	Tilskot til tiltak for å styrke den norskspråklege utviklinga for minoritetsspråklege barn i barnehage	144 549 000
#### 6.6.4 Kommunale arkivinstitusjoner

I perioden 1976 - 2010 ble det etablert kommunale eller fylkeskommunale arkivinstitusjoner i alle 67 fylker i Norge, og mange institusjoner fikk nye og utvidede oppgaver utover 2000-tallet. Institusjonsbyggingen i kommunal sektor er et viktig utviklingstrekk i denne perioden. I flere større byer ble det opprettet nye byarkiver, og eksisterende kommunearkiver fikk en mer definert rolle både som fagorganer og bevaringsinstitusjoner. Det ble også opprettet interkommunale arkivordninger og fylkesarkiver som leverte arkivtjenester til medlems- og eierkommuner. Det var flere drivere til denne utviklingen. Arkivverket var en pådriver for, og i mange tilfeller direkte 68 initiativtaker til, etablering av kommunale arkivinstitusjoner. Det var et stort behov for arkivfaglig bistand til veiledning og ordning av arkiver på 1990-og 2000-tallet med økende bruk av 69 spesialiserte elektroniske fagsystemer i kommunene og innføring av elektronisk arkiver. Flertallet av de kommunale arkivordningene ble organisert som samarbeidsordninger etter kommuneloven §§ 27 eller 28. Etter at lov om interkommunale selskaper trådte i kraft 1.1.2000, ble flertallet omorganisert til interkommunalt selskap. De nye interkommunale arkivene (IKA) tilbød ikke bare kommunene og fylkeskommunene konsulenttjenester innen ordning og veiledning, men ble utviklet som bevarings- og formidlingsinstitusjoner for sine medlemmer. De interkommunale arkivene opplevde en vekst i antall medlemmer og dekket til dels større områder. Mange av byarkivene ble også styrket ved at de ble «totalarkiver», det vil si at de fikk operativt ansvar for kommunens arkiver fra produksjonsfasen (arkivdanningen) til langtidsbevaring og tilgjengeliggjøring. Fra midten av 2000-tallet begynte arbeidet med å etablere depottjenester for digitale arkiver. Det foregikk en konsolidering av det kommunale arkivmiljøet gjennom etablering av møtearenaer og fellestiltak, der opprettelsen av Kommunearkivinstitusjonenes Digitale RessursSenter 70 var det viktigste. KDRS ble opprettet i 2010. Hensikten var å etablere en felles SA (KDRS) depotløsning for digitale arkiver for de kommunale arkivinstitusjonene og et felles kompetansemiljø for langtidsbevaring av digitale arkiver i kommunal sektor, se kapittel 21. Riksrevisjonens undersøkelse fra 2010 avdekket manglende sikring og tilgjengeliggjøring av arkivmaterialet i kommunal sektor, som etter Riksrevisjonens vurdering ga økt risiko for at mye bevaringsverdig dokumentasjon kunne gå tapt. Situasjonen var mest alvorlig i kommuner som ikke var tilknyttet en kommunal arkivinstitusjon. Riksrevisjonen påpekte følgende forhold:

- - Lite egnede lokaler for lagring av papirarkiver