######## Odůvodnění

Obnova pestré druhové skladby není možná bez nastolení rovnováhy mezi stavy zvěře a obnovou lesů. V současné době přemnožená spárkatá zvěř spase nebo vážně poškodí někde všechny, někde většinu vysázených listnáčů a jedlí. Podle poslední inventarizace škod zvěří je průměrně poškozeno 64% mladých listnáčů a jedlí, na polovině území ČR je to více než 75% a na čtvrtině území republiky je to 100%. Zejména vzhledem ke kalamitní situaci, kdy je třeba obnovit obrovské plochy poškozených lesů, je tento pozměňovací návrh absolutní prioritou pro umožnění obnovy lesů. Proto je nezbytná související novelizace zákona o myslivosti. Návrh přenáší konečnou zodpovědnost za stanovení (schválení) plánu mysliveckého hospodaření na orgán státní správy myslivosti. Uživatel honitby je povinen předat orgánu státní správy myslivosti podklady k plánu, jejichž náležitosti (např. posouzení celkového stavu ekosystému, porovnání kontrolních a srovnávacích ploch, výsledky sčítání zvěře, míra škod na lesních kulturách, stanovené minimální a normované stavy zvěře, poměry pohlaví a koeficienty očekávané produkce, jakož i záměry které byly uvedeny v návrhu na uznání honitby, zamýšlené zazvěřování, výstavba mysliveckých zařízení, opatření v péči o zvěř a při ochraně a zlepšování životních podmínek zvěře ad.), určí ministerstvo vyhláškou. Uživatel honitby a často ani vlastník honebních pozemků či orgán státní správy myslivosti nemají k dispozici potřebná data a odbornost k posouzení celkového stavu ekosystému a přiměřenosti škod (viz úprava §3), jakož i porovnání oplocených a neoplocených ploch, případně je toto hodnocení subjektivní. Proto je potřebné, aby podklady pro stanovení plánu obsahovaly posudek, u něhož je garantována větší míra kompetentnosti. Návrh vychází z úspěšného saského modelu odvozování plánu lovu od míry poškození lesů. Vzhledem k nadměrným škodám způsobovaných každoročně spárkatou zvěří, zajistí stát pro vlastníky pozemků i uživatele honiteb objektivní posouzení podle jednotné metodiky, která bude součástí vyhlášky (viz I.). Protože většinu druhů spárkaté zvěře nelze úspěšně chovat v honitbách o velikosti menší než 10 000 ha, bude součástí posudku návrh plánu lovu na období pěti let pro celou oblast chovu a rozpočítání na jednotlivé honitby (metodika bude součástí vyhlášky). Posudek bude moci využít vlastník honebních pozemků, resp. držitel honitby a uživatel honitby pro vypracování podkladů k plánu mysliveckého hospodaření a orgány státní správy myslivosti pro jeho schválení. Předpokládá se využití metodiky vypracované Ústavem pro hospodářskou úpravu lesa, která prošla oponenturou za účasti MZe a MŽP. Vstupní data budou z Národní inventarizace lesů, která se opakuje každých 10 let a bude doplněna o šetření škod v mezidobí po 5 letech. Vícenáklady pro stát tedy představuje pouze pětileté opakování šetření několika vybraných parametrů a vyhotovení posudků pro jednotlivé honební oblasti a honitby. Vícenáklady pro stát se budou pohybovat v závislosti na použitých parametrech šetření 1,4 až 2,6 milionů Kč ročně, což je částka "zanedbatelná" vzhledem k efektu snížení škod zvěří, které jsou celkově odhadované na cca 7 miliard Kč ročně. Návrh dále určuje kompetence orgánu státní správy myslivosti provádět změny plánu mysliveckého hospodaření a kontrolovat plnění plánu lovu. Za tím účelem zavádí povinné odevzdání markantů nejen u divokých prasat, ale i ostatní spárkaté zvěře. Bez zavedení kontroly odlovené zvěře bude nadále výše lovu vykazována pouze na papíře. Markanty a způsob jejich odevzdání určí ministerstvo vyhláškou (bylo navrženo vládní novelou zákona o myslivosti v loňském roce /Parlament ji nestihl projednat/). Za nejvhodnější se jeví odevzdání slechů orgánu státní správy myslivosti ke znehodnocení. V tomto návrh přináší vícenáklady na zajištění kontroly markantů do cca 5 milionů Kč ročně. Návrh zároveň doplňuje možnosti státní finanční podpory vybraných mysliveckých činností o podporu plnění plánu lovu oproti odevzdání markantů a upravuje sankce za nedodržení plánu lovu.

Pozměňovací návrh naplňuje Zásady státní lesnické politiky, opatření Národního lesnického programu II (1.7, 11.1, 11.6) a Národního akčního plánu adaptace na změny klimatu (1\_1.1).