## KÕRGHARIDUSSEADUSTIKU KAASAJASTAMISE JUHTRÜHMA KOOSOLEK PROTOKOLL

## 14.03.2018 kell 13-15 Tallinnas HTMi Eiseni saal, Tartus Tõnissoni saal

Juhtrühma liikmetest osalejad liikmetest osalejad : Indrek Reimand (HTM, koosoleku juhataja), Ulla Preeden (RKRN), Enno Lend (RKRN), Mait Klaassen (EMÜ), Ivari Ilja (EMTA), Jaak Aaviksoo (TTÜ), Katrin Niglas (TLÜ, Priit Reiska asendaja), Aliis Liin (TÜ), Anne Pikkov (EKA, Mart Kalmu asendaja), Britt Järvet (EÜL), Kaupo Reede (MKM), Heli Mattisen (Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur), Vladimir Viies (Universitas), Reelika Semjonov (Kaitseministeerium), Els Heinsalu (Eesti Noorte Teaduste Akadeemia), Mario Kadastik (Eesti Teaduste Akadeemia, Martti Raidali asendaja), Margus Haidak (HTM), Sille Uusna (HTM).

Puudusid : Janar Holm (SoM), Marko Udras (Kaubandus- Tööstuskoda), Priit Reiska (TLÜ), Andres Koppel (ETAg). Hanna Kanep (Rektorite Nõukogu), Mart Kalm (EKA), Martti Raidal (Eesti Teaduste Akadeemia), Arno Almann (EBS).

Lisaks osalesid koosolekul HTMi kõrghariduse osakonna esindajad ja Kalle Tammemäe.

- 1. Sissejuhatus

M. Haidaku sissejuhatav ettekanne enne koosolekut saadetud töömaterjali tutvustamiseks.

## 2. Arutelu

- 2.1. Juurdepääs kõrgharidustaseme õppele

E. Heinsalu: Eesti Noorte Teaduste Akadeemia ei toeta võimalust, et magistriõppesse oleks teatud tingimustel võimalik kandideerida ilma bakalaureusekraadita ja doktoriõppesse ilma magistrikraadita. Eelneva töötamisega ei ole võimalik saada kõiki teadmisi, mis on vajalikud edasi õppimiseks. Toetame lahendust, kus bakalaureuseõpe oleks eelnevalt töötanud inimesel võimalik läbida lihtsustatud korras, VÕTAt rakendades. Seondub ka küsimusega, et doktorant saab kandideerida teaduri ametikohale, oluline, et teaduri nõuetes oleks doktorantidel selgelt vähemalt magistrikraad.

- V. Viies: doktoriõppesse juurdepääsu ilma magistrikraadita võiks kaaluda, aga magistriõppesse bakalaureusekraadita mitte. Eriti välistudengitega seonduv risk.

U. Preeden: kehtivas sõnastuses on magistriõppele juurdepääsuks vajalik bakalaureuskraad või rakenduskõrghariduse diplom, pakutud sõnastuses on alles ainult bakalaureusekraad, aga tekstis 'või nendele' vastav kvalifikatsioon. Täpsustada 'või sellele', ains uses. S. Uusna: arvestame. Selgituseks, et kuna toetus on sellele, et ka rakenduskõrgharidusõppes antakse bakalaureusekraad, siis rakenduskõrghariduse diplomit seaduse põhitekstis enam ei nimetata. Rakenduskõrghariduse diplom on samaväärne bakalaureusekraadiga, see lisatakse eelnõu rakendussätetesse ja seni, kuni neid kraade liikumas on, on isikutel samad õigused, mis siiani. U. Preeden: toetame VÕTA rakendamist sisseastumisel, võimaldab tuua rakenduslikud tippspetsialistid õppimise juurde. Magistrikraad ei ole ainult teadusesse sisenemiseks, ka rakenduslikul suunal on teadmiste süvendamine vajalik.

- E. Lend: sihtrühm on väike, üle karta ei ole mõtet.

A. Liin: ettepanek üheselt sätestada, et tegemist ei ole isiku absoluutse õigusega. Sellist võimalust saab kasutada siis, kui kõrgkool on võimaluse loonud.

- S. Uusna: sisuliselt nõus, vaatame üle.

J. Aaviksoo: põhimõtteline kaalutlus, kas liikuda avatuma anglosaksi mudeli suunas, kus on suurem kaalutlusõigus või positivistliku Saksa õigusruumi suunas. Senised rakendusliku kõrghariduse erinevate nimetustega diplomid ei ole kõnetanud väljapool Eestit. Turg on rahvusvaheline, inimesed liiguvad. Ettepanek liikuda sarnaselt teiste riikidega suurema avatuse suunas. Enamuses riikides on võimalik ilma diplomita magistriõppesse või doktoriõppesse kandideerida.