- V. Viies: ettepanek täpsustada, et stipendiumite kohta antud volitusnorm puudutab üksnes riiklikke stipendiume. Erastipendiume see määrus ei puuduta.

S. Uusna: arvestame. B. Järvet: üliõpilaste õigustest on välja jäetud õigus kasutada tasuta auditooriume, valida õppeaineid ja teha rektorile taotlus õppejõud eemaldamiseks õppetööst. Väljas on õigus olla valitud kollegiaalsetesse organitesse, kui seadusest välja võtta, antakse suunis, et üliõpilased ei pea olema kuskil esindatud. S. Uusna: tasuta õppivale üliõpilasele tuleb tagada tingimused, et ka õppekava täitmiseks vajalikele tingimustele oleks tasuta juurdepääs, rektorile kaebamine läheb üldise vaidlustamisõiguse alla. Kehtiva seaduse kohaselt ei ole üliõpilased TÜ ja TTÜ nõukogu liikmed, sest tegemist ei ole valitavate kogudega. Samas akadeemilises kogus on üliõpilased 1/5 koosseisust sees.

- M. Klaassen: nõukogu volitused on pikemad, kui üliõpilase õppeaeg.
- M. Haidak: ülikoolide senatite juures jääb üliõpilaste esindatuse määr alles, nõukogu nõuete juurde seda ei lisata.

K. Tammemäe: ettepanek lisada, et peab olema tagatud juurdepääs turvalisele ja õpitulemuste saavutamist toetavale õpikeskkonnale. Kui üliõpilastele jääb kaheksa nädalat puhkust, mida sel ajal akadeemilised töötajad teevad, kui nende puhkust lühendatakse. Lisada, et üliõpilasel on õigus anda tagasisidet. Ettepanek loobuda sellest, et üliõpilane peab kasutama õppimisvõimalusi aktiivselt.

- M. Haidak: akadeemilised töötajad tegelevad lisaks kontakttundidele ka teadustegevuse ja täienduskoolituste läbiviimisega.

J. Aaviksoo: ettepanek piiritleda, et muid tingimusi õppes osalemiseks saab seada üksnes õppekorralduseeskirjas.

- I. Reimand: arvestame.

M. Kadastik: milline kõrgkooli õigus vastab üliõpilase kohustusele täita kokkulepitud mahus õppekava?

- S. Uusna: olenevalt mittetäitmise mahus õppekulude hüvitamine, teise õppekoormusesse viimine või eksmatrikuleerimine.
- A: Liin: lugupidamine ja sallivus ei ole piiratud ainult õppesse kaasatud isikutega, peaks olema laiem.

B. Järvet: ei toeta riikliku üliõpilaspileti ärakaotamist. Siis ei ole üliõpilasel võimalik tasuta üliõpilasstaatust näitavat dokumenti saada.

- I. Ilja: riikliku üliõpilaspileti taotlemine on harv juhus.

J. Aaviksoo: digiajastul on muid võimalusi, EHISe väljavõte näiteks. Puudub vajadus riiklikus vormis kaardi järele.

- M. Haidak: hindame uuesti, kui suur mõjutatud sihtrühm on.
- I. Reimand: üliõpilasesindus toetab, kui on vajadus tasuta üliõpilaspileti järele.
- M. Kadastik: on üliõpilasesinduse kohustus, kõrgkool eraldab eelarve ülesande täitmiseks.
- 2.4. Õppekulude hüvitamine
- M. Klaassen: kui üliõpilane tahab kolm korda sama eksamit teha, siis esimene kord võib tasu eest teha, teist korda enam teha ei saa ja järgneb eksmatrikuleerimine.
- I. Ilja: praegu on nii toiminud, et iga semestri lõpuks maksab nende ainepunktide eest, mis kumulatiivsest puudu jäävad, ka siis, kui eelmisel semestril on nende eest juba makstud.
- S. Uusna: muidu tasuta õppiva üliõpilase õppekulude hüvitamine ei ole karistus. Õppekulude hüvitamisel peab olema seos lisakuluga, mida üliõpilane uuesti ainet sooritades tekitab.
- I. Reimand: eesmärk on öelda, et kui on juba kord näiteks kolme ainepunkti eest makstud, siis uuesti nende kolme ainepunkti eest ei maksta.

A. Liin: ettepanek täpsustada, et iga ainepunkti eest, mille võrra on õppekava vähem täidetud, on õigus nõuda üks kord tasu.

- S. Uusna: arvestame.
- M. Klaassen: ettepanek, et säiliks võimalus Vabariigi Valitsuse määruses õppekulude hüvitamise ülemmäära diferentseerida.
- M. Haidak: arvestame.
- 2.5. Eksmatrikuleerimise alused
- A. Liin: miks eksmatrikuleerimise alused seadusesse lisatakse?
- S. Uusna: õigus kõrgharidusele on põhiseaduslik õigus, piirangud peavad olema kehtestatud seaduses.
- J. Aaviksoo: milline alus kohaldub siis, kui üliõpilane on vangis?
- E. Heinsalu: vääritu tegu, mis tähendab ka kriminaalkaristatust.