EPIKO kogustest läheb pool Leetu, teine pool jääb Eestisse. ' Paar viimast aastat on EPIKOS, mille nõukogu esimees Märt Riisenberg samuti on, tõsiselt mõeldud piima väärindamise ehk oma tööstuse peale, sest nii saaks vähendada sõltumist turukõikumistest, aga piima kogused on tööstuse rajamise jaoks ikkagi liiga väikesed, vaja oleks kaks-kolm korda rohkem. Teine oluline tegevusala Kehtna Mõisa OÜ-s on kanamunade tootmine. Kanakasvatus sai Kehtnas suuremas mahus alguse juba 1974, kui Kehtna sovhoostehnikumi ühe osana rajati kontrollkanala. Teaduslikul tasemel peeti siin 2400 kana, kellest igaüks oli oma puuris. Erinevaid tõugu kanu hoiti üks aasta, mille jooksul uuriti nende jõudlusomadusi , nii kuni 2000. aastani. Aga globaliseerumise tingimustes muutus jõudluskontroll sellisel kujul mõttetuks. ' Hakkasime juurutama tootmiskanalat, võtsime kahe puuri vahelt seina ära ja panime kokku kolm kana. Nii kuni 2012. Euroseadus ütles, et täiustamata kanapuurides ei tohi enam kanu pidada. Otsustasime siis rajada vabapidamise kanala. Nüüd on kanad mööda põrandat laiali, kokku on neid 6500. Aasta munevad, siis müüme maha, kodutingimustes munevad nad veel paar-kolm aastat rõõmsalt edasi. Pärast müüki puhastame kanala täielikult ära ja võtame taas uued munejad. Alguses tootsime miljon muna aastas, nüüd kuni 1,8 miljonit. Number näib suur, aga kogu Eesti munatoodangust moodustab see alla protsendi. Kogu toodang jääb Eestisse ja on tuntud 'Õnnelike õrrekanade munade' kaubamärgi all. Vabapidamisel kanade munade tootmine on kulukam kuni 20% ja see peaks kajastuma ka hinnas, aga veidigi kõrgema hinna küsimine on keeruline. Turg on üle ujutatud odava Läti ja Leedu munaga ja me lihtsalt ei saa õiglast hinda küsida. Pood paneb ju samuti oma protsendi juurde. Kui tootja saab muna eest kätte vähem kui viis-kuus senti, on see alla tootmiskulu. Turustustegevus ongi üks peenike ja ülitähtis protsess. Aga igal juhul vastab meie kanakasvatus kõikidele normidele ja enamgi veel. Normi järgi võib ühel ruutmeetril olla 9 kana, aga meil on vähem. Kanalas töötab kolm inimest.' Kui Kehtna Mõisa OÜ tegevuse tähtsaim osa on piimatootmine, siis lihatootmine on selle kaasnähtus. 25% lehmadest aasta jooksul prakeeritakse ja selle baasil ongi OÜ Kehtna Lihatööstus rajatud, selgitab Märt Riise n ber g:' Juriidiliselt on see Kehtna Mõisa OÜ tütarettevõte, sest vaid nii oli võimalik taotleda toetusi. Kui võrrelda suurtega, siis on meie lihatööstus pigem vorstiköök , samas on täidetud kõik veterinaar- ja hügieeninõuded. Teeme umbes pool tonni lihatooteid ühes tööpäevas. Ambitsioon on muidugi suurem. 2003. tegime lihatööstusse esimese investeeringu 3 miljonit krooni, et vastata euronõuetele. Oli roosa unistus pidevalt laieneda. Karm konkurents on meie tiibu kärpinud, aga veel kahel korral oleme siia märkimisväärseid vahendeid paigutatud: ehitanud biopuhasti, täiendanud tapamaja, juurde ehitanud külmkambreid. Kahjumis meie lihatööstus ei ole, aga rikkaks ka ei tee. Vaja oleks leida mingi oma nišs. Lihtsalt mingi tavapärase, mitme tootja sortimendis oleva vorstisordiga pol e väikesel tegijal lootustki pildile pääseda.' Sortimendis on umbes kolmkümmend nimetust, mida müüakse peamiselt Rapla piirkonnas, Tallinnas käib kaubabuss 2 korda nädalas . ETK ketipoodides on samuti Kehtna lihatooted esindatud. Lihatööstuses saab tööd 8 inimest. ' 2009. aastani kasutasime lihatööstuses sisuliselt ainult oma sigade ja veiste liha, meil oli Kehtnas ka oma kauplus, mille 2007. konkurentsi tõttu sulgesime. Nüüd ostame sealiha sisse. Meie toodangu hinnatase jääb kindlasti alla keskmise. Toodame tellimusepõhiselt ja laos hoiame kaupa minimaalselt, sest nii saame tagada värskuse.' Võimaluse korral pakutakse soovijatele ka veiste tapateenust. Kehtna Lihatööstuses on soovijail võimalus tellida vorstitoodete valmistamist teenustööna kliendi enda loomadest. Lihaveise kasvatajatele valmistatakse teenustööna poolsuitsuvorsti nende lihaveise lihast. Jahiperioodidel tehakse samuti tellimustööna ulukilihast poolsuitsuvorsti. Eesti on nii väike, et Kehtnasse on tee leidnud isegi Saaremaa jahimehed. Alates 2011. aastast on Kehtna Lihatööstusel lubatud käidelda ka lambaliha ja samuti on ettevõttel