K. Reede: toetus VÕTA rakendamisele. Kõrgkool hindab kandideerimisel isiku teadmisi. Sisuliselt sama, nagu tehtaks siis, kui isik läheks bakalaureuseõppesse. Ei ole mõtet kahte hindamist sellisel juhul teha, piisab kandideerimisel antavast hinnangust. Võimalus on vajalik nendele, kes tulevad töökogemuse ja juba suuremate teadmistega, kui bakalaureuseõppes vaja on. K. Tammemäe: ettepanek seletuskirjas kirjeldada, kui suur mõju on, millist tööd kõrgkoolilt eeldab.

- I. Reimand: kriitilised arvamused on toonud välja riski, et on kõrgkoole, kes võivad seda võimalust hakata kuritarvitama.
- H. Mattisen: petmisele orienteeritud kõrgkoolis on võimalik, et ka diplomite väljaandmise võimalust kuritarvitatakse. Miks on loobutud esialgu kavas olnud võimalusest, et keskhariduseta oleks võimalik 1. astme õppesse kandideerida? Kaasajastamise eesmärk on õppijakesksus, formaalsuste vähendamine.

S. Uusna: kriitikas on välja toodud, et keskhariduseta isiku üldpädevustele ei ole antud hinnangut ja kõrgkoolil ei ole pädevust seda teha. Kord kõrgkoolis õppinud isikul on eeldatavalt üldpädevused olemas ja kõrgkoolide jaoks muu hindamine realistlikum, sest hindamine toimub ühe ja tuttavama haridustaseme sees.

- M. Haidak: rakendatav üksikutel õppekavadel, pole mõeldud keskkoolipingist otseteena, rakendatav erandlikel juhtudel.
- K. Tammemäe: ettepanek sätestada, et vastuvõtutingimused peavad olema avalikustatud, aga loobuda väljendist 'objektiivsed hindamiskriteeriumid'.
- S. Uusna: arvestame.

A. Liin: põhjendatud juhul võib kõrgkool otsustada, et vastuvõtt on paremusjärjestuse alusel. Mida tähendab 'põhjendatud juhul' ja kriteeriumid kaalumisel on? Kui selgitusi juures ei ole, peaks välja jääma.

- M. Klaassen: ettepanek välja jätta, et paremusjärjestuse kasutamist peab põhjendama.

J. Aaviksoo: õiguse kõrgharidusele ainsaks piiranguks saab olla kvalifikatsiooni või võimekuse olemasolu. Kui akadeemilised standardid on täidetud, on subjektiivne õigus eeldada, et saab kõrgharidustasemel õppida. Kui välja jäetakse, tuleb seda otsust põhjendada. Põhjendused on eelkõige ressursside piisavusel põhinevad ning kohtus vaidlustatavad. Praktikas on sellest nõudest mööda mindud, aga tuleb põhjendada. S. Uusna: Õiguskantsleri Kantselei nõunikelt küsides oli nende hinnang, et kvaliteet ei ole ainus lubatav põhjendus piiramiseks. Riigi rahastatud kõrghariduse puhul on ka tööjõuvajadus ja ressursside otstarbekas kasutamine lubatavad põhjused vastuvõtu piiramiseks.

- B. Järvet: üliõpilaskandidaadi motivatsioon ei ole praegu välja toodud vastuvõtukriteeriumina. Kõrgkoolid küll kehtestavad sisseastumistingimused, aga motivatsioonile peaks enam tähelepanu pöörama.

K. Niglas: ainult lävendi kasutamine tähendaks seda, et ebapopulaarsemate erialade latt läheb järjest madalamaks ja seal, kus huvi suurem, latt tõuseb.

- H. Mattisen: ettepanek jätta välja, et kandidaatide rühmitamise aluseks on ainult eelnev kvalifikatsioon või erivajadus. Kõrgkool peab põhjendama, kui rühmitatakse, aga suletud ajaolude loetelu ei peaks seaduses olema.
- S. Uusna: arvestame.
- 2.2. Täis- ja osakoormus
- A. Liin: ettepanek täiendada, et üliõpilane ei saa koormust valida ka siis, kui tegevustoetuse eraldamisel on kokku lepitud, et toimuda saab ainult osakoormusega õpe ja lisada kumulatiivsus ka sellesse sättesse, mis räägib, kuidas õppekoormust õppeaasta lõikes arvestatakse.
- S. Uusna: arvestame.
- A. Liin: kas õppeaja pikenemisel on meelega jäetud välja nõue, et mobiilsus on õppeaja pikenemise aluseks siis, kui välisriigis on õpitud vähemalt kolm kuud?

I. Reimand: jah, teadlik, aluseks on vähemalt 15 ainepunkti saavutamine. A. Liin: eksternidel ei pea tõesti kõigil olema õigus õppepuhkusele, aga ettepanek, et lõputöö tegemiseks õppepuhkuse võimalus säiliks.

- V. Viies: ettepanek, et ekstern oleks üliõpilane.
- S. Uusna: ekstern valib oma õppekoormuse ise ja talle ei pea garanteerima samu õigusi ravikindlustuse või puhkusega, nagu üliõpilastele, kes on võtnud suurema kohustuse ja täidavad kindlaid õppimiskoormuse nõudeid.

M. Kadastik: ei tule selgelt välja, et nominaalne õppeaeg pikeneb, kui täidetakse näiteks 75% koormusega ja 25% mahu võrra igal aastal õppeaeg võiks pikeneda.

- 2.3. Üliõpilaste õigused ja kohustused