- 8. Visą ekonomikos gaivinimo laikotarpį viešojo ir privačiojo sektorių lėšos turėtų būti investuojamos vadovaujantis ES tvaria finansų taksonomija, siekiant paspartinti perėjimą nuo teršiančių prie žaliųjų sektorių.
- 9. COVID- 19 krizė atskleidė, kad skaitmeninė revoliucija atlieka svarbų vaidmenį didinant mūsų bendruomenių atsparumą krizėms. Svarbiausia yra investuoti į esminių paslaugų skaitmeninimą ir stiprinti vyriausybių, teisės aktų leidėjų ir viešųjų įstaigų gebėjimą teikti savo paslaugas krizės metu.
- 10. Komisija raginama toliau naudoti semestrą kaip ekonomikos atsigavimą skatinančią priemonę, atsižvelgiant į įgyvendinant Europos semestrą nustatytus investavimo ir reformų prioritetus. Komitetas palankiai vertina tai, kad pastaruoju metu siekta labiau atsižvelgti į socialinius klausimus ir Europos žaliąjį kursą, taip pat palankiai vertina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimą pagal semestrą.
- 11. Tai yra galimybė skatinti socialines inovacijas kaip ekonomikos atgaivinimo modelį, pasitelkiant bendrą kūrybą, bendrą projektavimą ir bendrą gamybą. Organizuota pilietinė visuomenė yra socialinių inovacijų katalizatorius - judėjimas, kuris prisidėjo kuriant gerovės sistemas, leidusias sukurti naujas politikos kryptis, struktūras, produktus, paslaugas ir darbo metodus. Pilietinės visuomenės dalyvavimas dabar reikalingas labiau nei bet kada, tačiau tikros socialinės naujovės gali vykti tik dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei.
- 12. Svarbiausia, kad viena iš pagrindinių koronaviruso krizės pamokų yra ta, kad reikia stiprinti sveikatos priežiūros sistemas beveik visose Europos šalyse, visų pirma daugiausia dėmesio skiriant prevencijai. Nors atsakomybė už sveikatos priežiūrą tenka valstybėms narėms, valstybių sienos viruso plitimo nesustabdo. Viruso plitimas daro poveikį visai Europai, tiek jos viduje, tiek už jos ribų, o tai turi sanitarinių, socialinių ir ekonominių padarinių, dėl kurių reikia imtis bendrų atsakomųjų veiksmų Europos ly gmeniu.
- 13. ES turi stiprinti ir remti savo globalią poziciją, kad pasaulio ekonomikoje ir politikoje ji galėtų atlikti didesnį ir strategiškai reikšmingesnį vaidmenį. ES ekonomika turi potencialo geriau panaudoti savo lyginamuosius privalumus pasaulinėje prekyboje ir investicijų rinkoje, visų pirma pažangioje apdirbamojoje pramonėje ir inovatyviose paslaugose, siekdama tapti pasauline lydere. Šias pastangas turėtų papildyti geresnis ir veiksmingesnis ES atstovavimas pagrindinėse pasaulinėse organizacijose, o ES turėtų kalbėti vienu balsu. EESRKragina Europos Komisiją dėti reikiamas pastangas, kad būtų sustiprinta pasaulinė ES pozicija ir kad tai konkrečiau atsispindėtų jos 2021 m. darbo programoje.
- 14. Be ekonomikos ir aplinkos klausimų, ES 2021 m. darbo programa turi apimti ir socialinį aspektą. Tai reiškia, kad svarbiausia, jog įgyvendinant šią programą, būtų kuriama socialinė ir tvari Europa. Šiuo požiūriu pilietinės visuomenės organizacijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį.
- 15. EESRK tvirtai remia Europos Komisijos pasiūlymą parengti Europos veiksmų planą demokratijos srityje, kuris turėtų būti visapusiškas ir tęstinis, gebantis įgyvendinti pokyčius, užtikrinamas finansine parama ir tarpinstituciniu koordinavimu.

## \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

EESC-2020-03155-00-00-TCD-TRA (EN) 3/3