- a) Muusikaline aktsent üksiku laulu või signatuuri näol, annab võimaluse tähelepanu koondada.
- b) Pidulik kontsertosa, kus astuvad üles kas üks või mitu esinejat. Seda saab omakorda plokkideks jaotada, vastavalt päeva ülesehituse vajadusele. Selle osa eesmärk on lisada pidulikkust ning vaheldust.
- c) Taustamuusika vestlusele või söömisele. See võib olla elav esitus, aga võib kasutada ka targalt valitud salvestatud muusikat. Selle eesmärk on luua meeleolu.
- d) Meeleolumuusika õhtu lõpetuseks ja tantsuks. Kui ikka pikk päev seljataga, siis helge ja lõbus noot enne kojusõitu on alati lisaboonus.

Omavalitsuspäevale sobivad muusikapalad võiks Eestimaaga seotud olla. Enamuses niisugused, mis kõnetaksid suurt osa auditooriumist. Laulud, mis on tuttavad ning armastatud. Millel on Eestimaa või kindla paiga - maakonna, linna või külaga konkreetne seos. Ei pea olema alati tingimata Eesti autor. Mitte keegi ei pea maitsektuks, kui Haapsalu omavalitsuspäeva kohvi- ja tordisöömise taustaks kõlab Pjotr Tšaikovski klaveritsükkel 'Mälestusi Haapsalust' (Souvenir de Hapsal op.2 1867). Seda juhul, kui on suur tort, rahvast palju ja külastajad suhtuvad klassikalisse muusikasse mõistvalt Kohaliku omavalitsuspäeva üks osa on jutustada küla, valla või linna lugusid. Vanu lugusid, päevakajalisi seiku, peatuda murekohadel ja tunda rõõmu edulugudest. Kõigele sellele loovad toreda fooni kodukandist pärit esinejad. Eesti on täis vapustavaid muusikuid, kes on pärit väikestest linnades ja küladest. Näiteks Arvo Pärt sündis Paides, Kerli Kõiv Elvas, Marju Länik Otepääl. Hedvig Hanson kasvas Tõrvas, Gerli ja Tanel Padar aga Kadrinas. Ivo Linna on Muhus ja Saaremaal kõigile oma inimene ja tema kaasamine Kuressaares toimunud omavalitsuspäeva esinemisprogrammi oli suurepärane mõte. Esinejad, kes tulevad kodulavale ja sünnilinna inimestele laulma, kannavad endas sõnumeid: 'M e ei ole teid unustanud !' , 'M e väärtustame teid !' , 'A itäh, et te täna siin olete !', 'A itäh, et te selle koha elus hoiate! ' See on tänuavaldus inimestele, kes uusi ideid sünnitavad ning need teoks teevad. Tänuavaldus ka neile, kes vana lapivad ning muredele lahendusi ostivad. Ja neile, kes paiga omanäolist vaimsust säilitavad, ning kes sellel uusi jooni juurde tõmbavad. Kui muusik viib lauldud peole kaasa, siis ta läheb kinkima ja rõõmustama. Nagu igasuguse kingitusega, on ka muusikalise kingitusega lood sellised, et tark on valida kingitus, mis saajale kindlasti rõõmu teeb. Ja alati ei pruugi see muusiku enda lemmik olla. Sellepärast on tark läbi mõelda, kellele on sõnum suunatud, mis öelda tahetakse. Sõnum ei peitu ainult ilusas meloodias, ja toredas tekstis. Pidupäeval (ning elus üldse) sõltuvad paljud asjad kontekstist. Pulma matusealuluga ei minda, isegi kui see on Beethoven. Omavalitsuspäeva muusika annaks palju juurde, kui see haakuks otseselt või kaudselt teemaga, millele omavalitsus on vastaval aastal rõhku tahtnud panna. Nii töötab see üleriigilisel rändaval omavalitsuspeol, kui ka väikese küla kodusel kohviõhtul, kus omavalitsuse esindajad saavad külarahvaga kokku. Ka ei pea kultuuriprogramm olema läbinisti paatoslik ja surmtõsine. Eestlane armastab naerda. Nii nagu head kõnelejad pikivad oma ettekannetesse tabavaid muigama ajavaid kujundeid, nii on ka muusikul kohustus õhkkonda helgemaks ja rõõmsamaks muuta. Naer on terviseks. Aga ka siin sõltub kõik kontekstist. Hea esineja tunnetab publikut ja oskab puudutada.