## Kokkuvõte EKAKi põhimõtete järgimise töörühma arutelust

### reede, 21.aprill 2017 kell 14-15

## Tulenevalt metsaseaduse muutmise seaduse konsultatsioonide õppetundidest arutas töörühm järgmiseid küsimusi ning pakkus välja lahendused:

- 1. Vajadus ja võimalused kaasamise hea tava järelevalveks ja/või selle tugevamaks kinnistamiseks praktikas. Vajadust tava järgimist soosivate tegevuste või nõudlikuma järelevelve järele näitavad järgmised eksimisjuhud:
- o tava reeglitest lühemad konsultatsiooniajad. Kaasamise hea tava ütleb, et konsultatsiooniks jääb o tava reeglitest lühemad konsultatsiooniajad. Kaasamise hea tava ütleb, et konsultatsiooniks jääb üldjuhul 4 nädalat, paraku on konsultatsiooniks jäetud aeg tihti lühem. Lühema tähtaja seadmist põhjendavad konsultatsioonide läbiviijad aktiivsema koostööga eelnõu ettevalmistamisfaasis, mistõttu usutakse, et partnerite ettepanekud on arutelude käigus läbi räägitud ning viimane kooskõlastusringon pigem vormiline. Siiski tulearvestada, et töörühmades-komisjonides ei osale kõik, kel võib otsuse eelnõu vastu olla huvi või selle osas ettepanekuid. Teiseks, paljudele esindusorganisastioonidele on eelnõu ametlik konsultatsiooniaeg sobiv oma liikmetega tulemuste läbirääkimiseks ning sellele tagasiside saamiseks. Lühikesi tähtaegu on kurtnud mh ka ettevõtete esindusorganisatsioonid.
- ▪ Võimalused konsultatsiooniaegade lühendamise vältimiseks:
- - konsultatsioonide korraldajatega üle rääkida, mh kaasamise koordinaatorite kohtumisel, koolitustel;
- - vabaühendustele, et küsiksid julgemalt tähtaegadele pikendust, kui see vajalik.
- o kava koostamata ja/või avalikustamata jätmine. On kaasamisprotsesse, millel kasamise o kava koostamata ja/või avalikustamata jätmine. On kaasamisprotsesse, millel kasamise kava puudub (või see pole avalik), või siis jääb (avalik kava) uuendamata kui protsess venib, või muudel põhjustel muutub. Kaasamise kava on oluline nii sihtrühmade täpsustamiseks kui tegevuste loogiliseks planeerimiseks, aga ka partneritele aja ning töö planeerimiseks.
- ▪ puudub ülevaade kui sage on kaasamisprotsessi läbimõeldud kavandamine, miks seda ei tehta, millised probleemid kaasnevad:
- - mõned töörühma liikmed pooldavad paindlikku lähenemist
- - ettepanek korrata laiapõhjalisemat kaasamise analüüsi
- - ettepanek luua läbipaistvam ministeeriumite enesehinnangu-süsteem
- ▪ ministeeriumi veebilehtedele kaasamisrubriikide valmimine on veninud. Kui need tehakse, on olemas koht ka konsultatsiooniplaanide jagamiseks.
- o ettepanekutele protsessi kestel jääb puudulikuks. o ettepanekutele protsessi kestel jääb puudulikuks.

Väljatöötamiskavatsusele esitatud ettepanekutele on mõistlik anda tagasisidet. Ei piisa ka, kui ettepanekuid ja tagasisidet nendele arutatakse koosolekul, sest kui mingil põhjusel kõik asjaosalised ei saa sellel osaleda, ei ole nad saanud tagasisidet, mis aitaks ettepanekuid dialoogis kas täpsustada, argumente juurde otsida või lahenduse eesmärgil edasi liikuda. Eelnõude ettevalmistamine on tihti üsna pikk protsess, kus arvamusi küsitakse partneritelt mitmes osas. Tagasiside kommentaaridele ettepanekute ja märkuste arvestamise tabelis, mis on lõpliku eelnõu ja seletuskirja osaks, ei toeta samuti eriarvamustele lahenduste otsimist. Dialoogi aitaks parandada, kui ettepanekutele saab ettepaneku esitaja tagasisidet igas etapis.

- ▪ abiks on koolitused ja juhised. Riigikantselei on kuulutamas välja hanget kaasamiskoolituste läbiviija leidmiseks.

2. Kuidas seostada paremini konsultatsioonide ja mõjude hindamise plaan? Kui konsultatsiooni käigus toob partner välja, et mõju analüüs ei ole piisav, sest otsusega võivad kaasneda tagajärjed, mida ei ole hinnatud, oleks kaasamise hea tava loogika järgi mõistlik, kui ministeerium leiaks võimaluse kõigepealt hinnata, kas täpsem analüüs on vajalik (tagasisidestades oma hinnangut märkuse esitajale) ja kui see on vajalik, siis ka võimaluse täiendavate mõjuhinnangute saamiseks, et need siis partneritega enne eelnõu lõplikku valmimist läbi arutada. Hetkel Mõjude hindamise metoodika sellist praktikat ei kirjelda.

- ▪ Töörühmal on mõistlik uurida, kas on vajadus ja millised oleksid võimalused mõjude hindamise metoodika täpsustamiseks, et konsultatsioonide ja mõjude hindamise eesmärke paremini siduda.