INDEPENDÈNCIA. PER QUÈ ARA?

La sentència del Tribunal Constitucional en contra de l'estatut de Catalunya aprovat pel Parlament de Catalunya va fer esclatar el sentiment independentista després de segles de setge a la identitat catalana. A partir d'aquell moment han anat succeint una sèrie d'atacs a la cultura i a l'autogovern català que han portat a una gran mobilització ciutadana a Catalunya.

- ▪ Son molts els motius que han fet perdurar el fet diferencial català inclús en moments en els que la nostra cultura i identitat han estat clarament amenaçats.
- ▪ Però hom està d'acord en datar 2010 com a data de començament d'aquest procés d'independència. En aquest any, el Tribunal Constitucional consuma la retallada de l'Estatut proposat, consensuat i aprovat al 2005 per la majoria de les forces polítiques del Parlament de Catalunya després d'un ampli i dur debat d'anys de durada.
- ▪ La manifestació del 10 de Juliol de 2010 va donar el tret de sortida a tot un reguitzell d'actes (Manifestació de l'11 de Setembre de 2012 o la Via Catalana de 2013) en els que la societat catalana s'ha anat mobilitzant en diverses organitzacions en les que han pogut expressar el seu malestar vers l'estat espanyol.
- ▪ La tremenda crisi econòmica, la corrupció, la sacralització de 'la Constitución' i la falta de tarannà democràtic de l'estat espanyol ha portat als catalans a creure en la possibilitat d'una societat amb noves regles de joc.
- ▪ Precisament, caldria aprofitar l'actual finestra de crisi com a oportunitat per no desaparèixer com a nació. Cosa que estan aconseguint en llocs com les Balears o el País Valencià. Aconseguir la 'no independència' no ens portaria a quedar de la mateixa manera que ja estàvem , sinó que retrocediríem a situacions de temps passats en els que l'estat espanyol si sent molt còmode.
- ▪ Amb posterioritat a la sentència de l'estatut s'han produït una sèrie de circumstàncies que han fet augmentar de forma clara aquest recolzament a la independència. Hi podem destacar:
- o continuat a la política lingüística, tant des del seu vessant acadèmic (Llei Wert o continuat a la política lingüística, tant des del seu vessant acadèmic (Llei Wert en contra de la immersió lingüística), com el de promoure lleis en contra de l'ús del català al País Valencià o les illes Balears.
- o de lleis amb ingerència a competències ja transferides a la Generalitat o de lleis amb ingerència a competències ja transferides a la Generalitat que porten a una involució política i pèrdua de drets democràtics i socials adquirits en temes com l'avortament, les curses de braus o la Llei de seguretat ciutadana (moviment dels indignats)
- o del Govern Central de Madrid a la proposta de Pacte Fiscal de CiU. o del Govern Central de Madrid a la proposta de Pacte Fiscal de CiU.
- o continuada en medis audiovisuals del sentiment anticatalà per part de o continuada en medis audiovisuals del sentiment anticatalà per part de l'anomenada 'caverna mediàtica'.
- o del govern central al desenvolupament d'infraestructures clau per o del govern central al desenvolupament d'infraestructures clau per l'economia com el corredor mediterrani, el port i l'aeroport de Barcelona.
- o a la llum de les dades que demostren l'anomenat dèficit fiscal, suportat per la o a la llum de les dades que demostren l'anomenat dèficit fiscal, suportat per la societat i economia catalana durant anys i maquillat darrerament amb un nou càlcul de les balances fiscals.