Iz perspektive Razvojne agende Ujedinjenih nacija, Ciljeva održivog razvoja 2016 -2030, eliminacija zloupotrebe dečijeg rada zahteva holistički pristup i razvoj politika koje se temelje na ostvarivanju nekoliko ovih ciljeva, počev od okončanja siromaštva u svim oblicima, preko obezbeđivanja zdravog života i promocije blagostanja, zatim obezbeđivanja inkluzivnog i kvalitetnog obrazovanja za svu decu (uključujući i celoživotno učenje) do smanjenja nejednakosti. Cilj 8.7 odnosi se na prisilni rad i dečiji rad i postavlja sledeće preporuke: 'Preuzeti neposredne i delotvorne mere da bi se iskorenio prisilni rad, uklonilo ropstvo i trgovina ljudima i obezbedila zabrana i eliminacija najgorih oblika dečjeg rada, uključujući regrutovanje i korišćenje dece vojnika, i do 2025. iskoreniti zloupotrebu dečjeg rada u svim oblicima'. Mape puta Polaznog dokumenta za vođenje konsultacija o Mapi puta za Predlog se bazira na preporukama eliminaciju zloupotrebe dečijeg rada, uključujući njegove najgore oblike ('Polazni dokument') i predlozima i sugestijama dobijenim tokom konsultativnog procesa. Polazni dokument dokument 'Pregled postojećih politika, strategija i programa i izrada je izrađen na osnovu Izveštaja preporuka za integrisanje komponente dečijeg rada u postojeće politike, programe i sisteme za upućivanje ' ( 'Izveštaj') koji je sačinjen u okviru CLEAR projekta, ostalih dokumenata ovog projekta, kao i drugih dostupnih istraživanja i podataka. Polazni dokument dokument je unapređen, usaglašen i verifikovan kroz konsultativni proces koji je uključio sve Polaznog relevantne aktere, kako na nacionalnom, tako i na lokalnom nivou. Proces konsultacija i izrade 5 dokumenta Mape puta, , a potom i trajao je u periodu od avgusta do novembra 2017. godine . Na konsultativnoj radionici, održanoj 23. novembra 2017. godine, svi učesnici su svojim predlozima i aktivnom Mape puta diskusijom dali doprinos za dodatno unapređenje . Predložene mere/politike odnose se na konkretne aktivnosti u oblastima relevantnim za suzbijanje zloupotrebe dečijeg rada. Unapređenje sistema prevencije, sprečavanja i otklanjanja posledica zloupotrebe dečijeg rada sagledano je sa aspekta postavljenog normativnog i strateškog okvira u sistemima pravosuđa, policije, obrazovanja, socijalne zaštite i zapošljavanja. Fokus je stavljen na posebno ugrožene grupe dece, naročito devojčica, u riziku od zloupotrebe dečijeg rada. Mape puta. predstavlja glavni/opšti cilj Smanjenje rasprostranjenosti zloupotrebe dečijeg rada rasprostranjenosti zloupotrebe dečijeg rada Ostvarivanje ovog cilja treba da doprinese smanjenju obima zloupotrebe dečijeg rada u periodu od 5 godina, kroz implementaciju seta aktivnosti/mera i angažovanjem svih relevantnih aktera. Predložene mere u Mapi puta, usaglašene kroz konsultativni proces, fokusirane su na stvaranje uslova za prevenciju zloupotrebe dečijeg rada, uključujući njegove najgore oblike, i na intervencije za pravovremenu identifikaciju (otkrivanje) i rehabilitaciju dece izložene zloupotrebi radom (dece žrtava zloupotrebe dečijeg rada).

## Međunarodni trendovi i dobra praksa

Na međunarodnom planu, tradicionalne strategije za borbu protiv dečjeg rada kao što su određivanje granice minimalnog uzrasta za rad, obaveznog obrazovanja, zabrana noćnog rada i slično, praćene su nizom inovativnih mera, kao što su: različiti programi usmereni na decu koja zaostaju u školi, podsticaji za pohađanje škole, aktivnosti usmerene ka sticanju prihoda roditelja, programi rehabilitacije koji obezbeđuju socijalnu inkluziju i pristup obrazovanju i potrebnim uslugama deci koja se nalaze u riziku od zloupotrebe dečijeg rada, kao i obuke za podizanje svesti roditelja o ovoj pojavi. Međunarodno prihvaćene determinante koje utiču na izloženost dece zloupotrebi dečijeg rada vide dečiji rad kao fenomen ruralnih područja, onih sa nižim BDP - om po glavi stanovnika, sa nižim nivoom obrazovanja roditelja i nižim kvalitetom obrazovanja kao i u porodicama gde je majka zaposlena i gde nema starije braće i sestara. Ekonomske teškoće, zajedno sa nezaposlenošću i postojanjem neformalne ekonomije vide se kao predispozicioni faktori za izloženost zloupotrebi dečijeg rada. Agenda UN o održivom razvoju naglašava neophodnost holističkog pristupa problemu zloupotrebe dečijeg rada, uključujući zakonodavstvo, dostupnost obrazovanju za svu decu, socijalnu zaštitu za porodice i politike