Biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j) suojelee luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä 54 tietoa. Alkuperäiskansajulistuksen artikla 31 käsittelee alkuperäiskansojen oikeutta ylläpitää, suojella ja kehittää kulttuuriperintöään, perinteistä tietoaan ja kulttuuri-ilmauksiaan sekä kulttuurinsa ilmenemismuotoja. Alkuperäiskansoilla on oikeus kehittää artiklan suojelemaa henkistä omaisuuttaan. Valtioiden tulee yhdessä alkuperäiskansojen kanssa toteuttaa tehokkaita toimia artiklan toteuttamiseksi. Julistuksen artiklan 39 mukaan alkuperäiskansoilla on oikeus saada valtioilta taloudellista ja teknistä apua julistuksen tavoitteiden toteuttamiseksi.

Kulttuuri-ilmauksien suojelusopimuksen artikla 6 käsittelee toimenpiteitä kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemiseksi ja edistämiseksi. Toimenpiteisiin voi kuulua säätelytoimenpiteitä, julkisen taloudellisen avun myöntämistä, julkisten laitosten perustamista ja tukemista tai toimenpiteitä, joilla pyritään kannustamaan ja tukemaan taiteilijoita sekä niitä, jotka osallistuvat kulttuuri-ilmaisujen luomiseen. Sopimuksen artiklan 7 mukaan sopimuspuolet pyrkivät luomaan alueellaan ympäristön, joka rohkaisee yksilöitä ja yhteiskuntaryhmiä luomaan, tuottamaan, jakamaan ja levittämään omia kulttuuri-ilmaisujaan sekä hyödyntämään niitä ottaen asianmukaisesti huomioon naisten ja eri yhteiskuntaryhmien mukaan lukien vähemmistöön kuuluvien ja alkuperäiskansojen erityisaseman ja - tarpeet. Sopimuksen 2 artiklan mukaan kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojeleminen ja edistäminen edellyttää kaikkien kulttuurien, myös vähemmistöön kuuluvien henkilöiden ja alkuperäiskansojen kulttuurien yhdenvertaisuuden ja kunnioittamisen tunnustamista.

####### Johtopäätös ja suositus

Kulttuuri-ilmauksien suojelusopimus ei rajaudu vain luonnonresursseihin liittyvään perinteiseen tietoon, vaan käsittelee koko kulttuurin perinteistä tietoa. Luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon erottaminen onkin luontosidonnaisissa kulttuureissa vaikeaa.

Saamelainen käsityöperinne perustuu luonnon monimuotoisuuteen liittyvään perinteiseen tietoon ollen samalla saamelainen kulttuuri-ilmaus. Erityisesti inarin- ja koltansaamen käsityöperinteet ovat uhanalaisia. Kulttuuri-ilmauksien suojelusopimuksen ja artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi tulisi harkita erityisiä suojelu- ja turvaamistoimenpiteitä erityisesti koskien saamelaista käsityöperinnettä. Saamelaisen käsityön tulevaisuuden turvaamiseksi olisi tärkeää, että sen elinkeinollista asemaa parannettaisiin huomattavasti nykyisestä kehitettäessä saamelaiselinkeinoja ohjaavaa lainsäädäntöä, opetusta ja elinkeinojen tukijärjestelmää. Työryhmä käsittelee luvussa 3.7 tarkemmin perinteisen tiedon tallentamis-, suojelu-, keräämis- ja opetuskysymyksiä.

Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon turvaaminen edellyttää perinteisen tiedon tarpeiden huomioimista keskeisessä lainsäädännössä, opetuksessa ja tutkimuksessa sekä ennen kaikkea resursoinnin ja voimavarojen suuntaamisessa saamelaisten edustuksellisille elimille.

Valtion talousarviossa on vuosittain osoitettu valtionosuus saamenkielisen kulttuurin edistämiseen (ns. kulttuurimääräraha) ja saamelaisjärjestöjen toimintaan. Rahoitus on 205.000 euroa vuosittain ja se kanavoidaan saamelaiskäräjien kautta. Valtaosa rahoituksesta käytetään järjestöjen perustoiminnan tukemiseen. Rahoituksella on tuettu myös saamelaistaiteilijoita ja käsityöntekijöitä pienillä työskentelyapurahoilla. Saamelaisen kulttuurimäärärahan nostaminen ja rahoitusosuuden korvamerkitseminen saamelaisen luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon