merkityksellinen. Lohi on myös myötävaikuttanut asutuksen leviämiseen ja säilymiseen Tenon laaksossa. Tenoon liittyvä perinnetieto on kuitenkin häviämässä erityisesti koskien perinteisiä tapaoikeuksia, vanhoja kalastusmenetelmiä ja luonnonkäyttömenetelmiä laajemminkin. Hankkeen aikana on tarkoitus luoda pysyvä malli Tenon kalastusperinteen tukemiseksi ja siirtämiseksi nuoremmalle sukupolvelle.

- 3) Pöyrisjärven saamelaisporonhoidon perinteisen tiedon elvytyshanke

Pöyrisjärven erämaa-alue Enontekiöllä on alue, jossa vain saamelaiset harjoittavat poronhoitoa perinteisen laidunkiertojärjestelmän mukaisesti ilman porojen lisäruokintaa, laidunaitoja, loislääkintää tai vimpojen käyttöä. Porot tunnistetaan edelleen korvamerkkien avulla, suopungin heittotaito on voimissaan ja poroja paimennetaan aktiivisesti päivittäin siidoissa eli tokkakunnittain. Laidunkiertojärjestelmä takaa laitumien kestävän käytön. Laidunkiertojärjestelmän säilyminen ei ole kuitenkaan turvattua. Paliskunnan sisäinen laidunpaine uhkaa kaventaa Pöyrisjärven alueella laiduntavien laidunaluetta ja muuttaa perinteistä laidunkiertojärjestelmää.

Pöyrisjärven saamelaisporonhoidon elvytyshankkeessa on tarkoitus selvittää alueen maankäyttö, alueelle kohdistuvat paineet ja niiden vaikutukset ja tutkittaisiin perinteisen tiedon suhdetta biodiversiteettiin yhteistyössä poromiesten kanssa ja selvitettäisiin, millaisia toimenpiteitä luonnon monimuotoisuuden turvaaminen ja artikla 8(j):n toimeenpano alueellisesti edellyttää, miten tavanomainen luonnonkäyttö säilyy kilpailevien maankäyttömuotojen ja paliskunnan sisäisen laidunnuspaineen vaikutuksesta ja miten saamelaisnuoria saadaan elinkeinon pariin. Hanke voidaan osittain yhdistää Pöyristunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadintaan ja Akwé: Kon -ohjeistuksen soveltamiseen suunnitelman laadinnassa.

Perinteistä tietoa elävöitettäisiin myös elvyttämällä perinteistä saamelaista rakennuskantaa ja tuomalla menneisyys näkyväksi, esimerkiksi entisöimällä jutamareittejä ja kotakenttiä, rakentamalla muun muassa turvekotia ja perinteisiä saamelaisia rakennelmia. Kammien ja kotien perinteinen rakennustaito on katoamassa.

Hankkeen perinteisen tiedon elvyttämisosiossa tuodaan poronhoidon perinteet lähelle. Elvyttämishankkeessa järjestetään saamenkielisiä kursseja poronhoitoperinteestä ja siihen liittyvästä perinteisestä tiedosta. Hankkeeseen kuuluu jutaaminen perinteisille kesä- ja talvialueille, asuminen kodissa/laavuissa/turvekodissa ja niiden rakentaminen ja tarkoituksen oppiminen. Eläinten jäljittäminen eri sääolosuhteissa ja luontoon ja maastoon liittyvän terminologian sekä paikannimien oppiminen tapahtuu samalla kun opitaan poronhoitotapoja. Tärkeä osa kurssia on perinteisen saamelaisen luonnonkäytön oppiminen eli suunnistamisen oppiminen ja maiseman ja poron tunnistaminen. Perinteinen saamelainen ruokaperinne kertoo saamelaisesta luontosuhteesta, perinteisesti kaikki käytettävissä oleva on käytetty ravintona. Vanhat ruuan valmistusmenetelmät ja ruokalajit ovat katoamassa. Kursseilla opitaan niin poronlihan käsittelystä kuin sen valmistuksesta saamelaiskulttuurin perinteiden mukaisesti.

- 4) Muut saamelaisen luonnon monimuotoisuuteen liittyvät hankkeet

Työryhmä pitää tärkeänä, että myös muita saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyviä tallennus-, tutkimus- ja elvytyshankkeita kehitetään ja toteutetaan. Työryhmä viittaa erityisesti liitteisiin 2 ja 7, joissa on käsitelty saamelaisten perinteisen tiedon tutkimus- ja elvyttämistarpeita laajemmin.