Oppisopimuskoulutus mahdollistaa sen, että saamelaiskulttuurin sisäinen perinteinen tieto, jota ei haluta antaa kulttuurin ulkopuolelle, pysyy saamelaisyhteisön sisäisenä. Järjestön mukaan erityisesti oppisopimuskoulutus olisi erinomainen tapa siirtää saamelaista käsityöperinnettä ja siihen liittyvää tietoa sukupolvelta toiselle ja valmentaa nuoria ammattiin. Käsityöperinteen säilymisen kannalta on tärkeää, että myös saamelaisessa päivähoidossa ja perusopetuksessa opetetaan saamelaisesta 82 käsityöperinteestä.

(21) Saamelaisopetuksessa, -päivähoidossa ja -toisen asteen koulutuksessa turvataan saamelaisten perinteisen tiedon säilyminen kehittämällä opetusta ohjaavaa lainsäädäntöä, ohjeistusta, oppimateriaaleja ja opetusmetodeja huomioimaan perinteisen tiedon tarpeet, saamelainen tapaoikeus ja saamelaisen kulttuurin mukainen luonnonkäyttöön liittyvä opetus. Erityistä huomiota tulee (OKM, Saamelaiskäräjät, STM, kiinnittää saamen käsityön opetuksen tarpeisiin. 2012-)

Saamelaiseen luonnonkäyttöön liittyy tapaoikeuksia, jotka ohjaavat resurssien hyödyntämistä. Tapaoikeuksia on käsitelty tarkemmin luvussa 2. Saamelaisten kotiseutualueen luonnonsuojelualueet ovat hyvin tärkeitä saamelaisporonhoidolle ja turvaavat osaltaan saamelaiskulttuurin harjoittamista. Alueet tuovat kuitenkin rajoituksia saamelaisten liikkumiselle ja resurssien hankinnalle, kuten käsityön raaka-aineiden hankinnalle. Metsähallitus on osana artikla 8(j):n toimeenpanoa tehnyt päätöksen, jonka mukaan saamen käsityön raaka-aineita saa ottaa pieniä 83 määriä kansallis- ja luonnonpuistojen ulkopuolisilta alueilta. Tapaoikeudet ovat tärkeä osa saamelaisten perinteistä tietoa ja luonnonkäyttöä.

(22) Maankäyttöä ja luonnonsuojelua ohjaavaa lainsäädäntöä kehitettäessä tulee selvittää, miten lainsäädännössä voidaan huomioida saamelaisten (YM, MMM, Saamelaiskäräjät, luonnonkäyttöön liittyvät tapaoikeudet. Metsähallitus, 2011-)

( 23) Luodaan rahoitusinstrumentti saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon konkreettisille tutkimus- ja kehittämishankkeille. (Lapin liitto, Lapin ELY-keskus, YM, MMM, Saamelaiskäräjät, 2013-)

Työryhmä pitää tärkeänä, että konkreettisia saamelaisten perinteisen tiedon elvytystoimia aloitetaan. Työryhmä on käsitellyt seuraavia hankeaihioita perinteisen tiedon turvaamiseksi, jotka tukisivat luonnon monimuotoisuus ja saamelaiset - raportin jatkotoimia, biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksien päätösten toimeenpanoa Suomessa ja turvaisivat saamelaisen perinteisen tiedon säilymistä, elvyttämistä ja tallentamista. Hankkeiden toteuttaminen tuottaisi tietoa saamelaisesta perinteisestä tiedosta ja tiedot voisi tallentaa saamelaisarkistoon sekä palauttaa saamelaisyhteisölle. Hankkeet olisi tarkoitettu toteutettavaksi saamelaiskulttuurin lähtökohdista, saamen kielellä ja tekemällä oppimalla. Pelkästään kirjojen kautta välittyvän perinteinen tiedon oppiminen ei ole riittävää, vaan hankkeisiin tulisi sisältyä myös empiirinen, kokemusperäinen oppiminen, jossa opiskelijat ja nuoret oppisivat hyödyntämään perinteisiä taitojaan ja myös perinteisiä taitoja voitaisiin elvyttää. Perinteinen tieto on kokemusperäistä. Hankeaihioita olisi kolme: erityisen uhanalaisen inarin- ja koltansaamen käsityöperinteen; Tenojoen kalastusperinteen ja luonnonlaitumiin perustuvan, perinteistä laidunkiertoa harjoittavan Pöyrisjärven alueen