Työryhmä on käsitellyt biodiversiteettisopimuksen suhdetta Suomen kansainvälisiin velvoitteisiin asiakokonaisuuksittain. Työryhmä on käsitellyt myös keskeisten sopimusten toimeenpanoa valvovien elimien suosituksia. Työryhmän toimeksiannon mukaisesti työryhmä ei käsittele sitä, miten kansainväliset velvoitteet on Suomessa toimeenpantu. Saamelaisten perinteisen tiedon suojan laajuuden, biodiversiteettisopimuksen osapuolikokousten päätösten ja kansainvälisen oikeuskäytännön johdosta työryhmä on käsitellyt asiakokonaisuutta laajemmin. Työryhmä on kiinnittänyt huomiota siihen, että eri kansainväliset velvoitteet täydentävät saamelaiskulttuuriin ja perinteisen tiedon suojaa. Työryhmä antaa suosituksia työryhmän toimeksiannon mukaisesti käsiteltävänä olevien kansainvälisten velvoitteiden toimeenpanemiseksi Suomessa.

Työryhmä pitää tärkeänä, että ympäristöministeriö on työryhmää asettaessaan kiinnittänyt erityistä huomioita biodiversiteettisopimuksen ja Suomen saamelaisia koskevien kansainvälisten velvoitteiden yhtymäkohtien selvittämiseen. Erityistä huomiota tulee jatkossakin kiinnittää kansainvälisten sopimusten välisten yhtymäkohtien selvittämiseen erityisesti saamelaiskulttuurin ja perinteisen tiedon suojaa koskevalta osin. Kansallisessa toimeenpanossa tulee pyrkiä huomioimaan eri velvoitteet ja lähestyä saamelaisen perinteisen tiedon suojelua kokonaisvaltaisesti. Kokonaisvaltainen tarkastelu on haasteellista, koska kansainvälisten velvoitteiden toimeenpanosta ovat vastuussa useat eri ministeriöt ja sopimusten velvoittavuuksissa ja kansainvälisissä seurantajärjestelmissä on eroja.

###### Työryhmän selvitys

####### Kulttuurin yleiset harjoittamisedellytykset

KP-sopimuksen artikla 27 mukaan niissä valtioissa, joissa on kansallisia, uskonnollisia tai kielellisiä vähemmistöjä, tällaisiin vähemmistöihin kuuluvilta ei saa kieltää oikeutta yhdessä muiden ryhmänsä jäsenten kanssa nauttia omasta kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa uskontoaan tai käyttää omaa kieltään. Sopimuksen täytäntöönpanoa valvova YK:n ihmisoikeuskomitean vuonna 1994 antaman yleiskommentin nro 23 (50) ja komitean Suomea koskevien näkökantojen mukaan artikla edellyttää sanamuodostaan huolimatta myös positiivisia erityistoimia vähemmistöön 52 kuuluvien kulttuurioikeuksin suojelemiseksi. Yleiskommentin mukaan alkuperäiskansojen kulttuurimuodon katsotaan kattavan myös niiden maan käyttöön perustuvan elämäntavan ja perinteiset elinkeinot kuten metsästyksen, kalastuksen ja poronhoidon. Kulttuurin suojeleminen edellyttää myös, että vähemmistöyhteisöjen edustajat saavat tehokkaasti osallistua heihin vaikuttavaan päätöksentekoon.

Lapsen oikeuksien sopimuksessa on KP-sopimuksen 27 artiklaa vastaava määräys. Sen mukaan niissä valtioissa, joissa on etnisiä, uskonnollisia tai kielellisiä vähemmistöryhmiä tai alkuperäiskansoihin kuuluvia henkilöitä, tällaiseen vähemmistöryhmään tai alkuperäiskansaan kuuluvalta lapselta ei saa kieltää oikeutta nauttia yhdessä ryhmän muiden jäsenten kanssa omasta kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa uskontoaan tai käyttää omaa kieltään (sopimuksen 30 artikla). Lapsen koulutuksen tulee pyrkiä kunnioituksen edistämiseen lapsen omaa sivistyksellistä identiteettiä sekä kieltä ja arvoja kohtaan (29 artikla).

TSS-sopimuksen 15 artikla takaa jokaiselle oikeuden ottaa osaa kulttuurielämään ja nauttia tieteellisten, kirjallisten tai taiteellisten tuotteidensa henkisille ja aineellisille eduille suodusta suojasta. Artiklan täytäntöönpanoa valvova taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurioikeuksia käsittelevä komitea on kehottanut sopimusvaltioita ryhtymään toimiin, joilla varmistetaan alkuperäiskansojen kulttuurituotteisiin liittyvien etujen tehokas suoja. Näiden toimenpiteiden yhteydessä on huomioitava alkuperäiskansojen mielipide. Mainitun kaltainen tehokas suoja voi sisältää muun