nemoc, vážné rodinné či zdravotní problémy). Při hodnocení učitel zohlední individuální pokrok bez srovnání s ostatními žáky. V 1. ročníku může být hodnocení doplněno celkovým slovním hodnocením žáka. Zásady pro užití slovního hodnocení jsou uvedeny v kapitole: Hodnocení žáků s SVP

### 2. Získávání podkladů pro hodnocení žáka

Podklady pro hodnocení výchovně vzdělávacích výsledků a chování žáka získáváme soustavným diagnostickým pozorováním žáka soustavným sledováním výkonů a připravenosti na vyučování různými formami zkoušek – písemné, ústní, grafické, praktické, pohybové kontrolními písemnými pracemi a praktickými zkouškami analýzou výsledků činností žáka konzultacemi s ostatními učiteli, případně konzultacemi s pracovníky PPP, SPC, či ve zdravotnictví rozhovory se žákem a zákonnými zástupci žáka Učitel oznamuje žákovi výsledek každé klasifikace a poukazuje na klady a nedostatky hodnocených projevů. Při ústním zkoušení oznámí učitel žákovi výsledek hodnocení okamžitě. Výsledky písemných zkoušek oznámí žákovi nejpozději do 14 dnů. Termíny kontrolních písemných prací prokonzultuje učitel s třídním učitelem, aby se práce nadměrně nehromadily v určitých dnech. Učitel je povinen vést soustavnou evidenci o každé klasifikaci žáka. Při určování stupně prospěchu v jednotlivých předmětech na konci klasifikačního období se hodnotí kvalita práce a učební výsledky, jichž žák dosáhl za pololetí. Stupeň prospěchu se určuje na základě váženého průměru z klasifikace za příslušné období. Třídní učitelé a vedení školy budou pravidelně informováni o stavu klasifikace ve třídě formou čtvrtletní pedagogické rady, zápisy z jednání předmětových komisí a metodických sdružení, kontrolou žákovských knížek, rozhovory s TU a vyučujícími. V případě podstatného zhoršení žáka vyučující upozorní TU a domluví se neprodleně na opatřeních (oznámí rodičům). Žáci vypracují zadané domácí úkoly a odevzdají je v určeném termínu. V případě nesplnění 3 domácích úkolů je žák hodnocen nedostatečnou.

### Sebehodnocení žáků

Učitel vytváří dovednost žáka hodnotit sám sebe – podporuje sebehodnocení a vzájemné hodnocení jako přirozenou součást procesu hodnocení. Žáci formulují svoji úspěšnost vzhledem k daným kritériím. Učí se posuzovat vynaložené úsilí vzhledem k výsledku činnosti. V sebehodnocení se mohou uplatnit všechny formy hodnocení: klasifikací – známkami, body, procenty slovním hodnocením - žák argumentuje, posuzuje, zdůvodňuje, obhajuje, oponuje zobrazováním – symboly, grafy, stupnice Využívá se vlastní hodnocení práce v hodině, na projektech, slovní hodnocení okamžitého výkonu, týmové práce. K sebehodnocení se může využívat žákovské portfolio.

### Portfolio

Materiály se zařazují výhradně s vědomím žáka. Shromažďují se ty práce, ze kterých je zřejmý stupeň zvládnutí dané problematiky. Materiály se na 1. stupni ukládají průběžně, na 2. stupni na konci každého pololetí. Během pololetí jsou v dokumentaci příslušných vyučujících. Součástí portfolia mohou být i osobní záznamy žáka, diplomy ze soutěží, projekty, apod.

Hodnocení portfolia: učitelem – vyhodnotí pokrok žáka ústně při třídění, řízeným rozhovorem, diskusí, provede stručný záznam žákem - vyhodnocuje při třídění slovně, může i písemně (daří – nedaří, líbilo – nelíbilo) rodiči - při třídních schůzkách, konzultacích, při nahlédnutí doma na konci pololetí Všechna písemná zhodnocení se zakládají do portfolia.

### 3. Stupně hodnocení a klasifikace

V souladu s ustanovením § 15 vyhlášky č. 48/2005 Sb.

### Způsob hodnocení

klasifikací číselnou slovně kombinací obou způsobů

### Prospěch

Výsledky vzdělávání žáka v jednotlivých předmětech stanovených školním vzdělávacím programem se hodnotí těmito stupni:

7