#### KATALOGIZACIJA STARE KNJIGE

### V kategorija starejpega tiska spadajo vse monografije, serijske publikacije, drobni tisk, slikovno in kartografsko gradivo, ki je izšlo pred uvedbo strojnega tiska in vezaze v 19. Stoletju. Kdaj točno se to zgodi pri nas, še ni raziskano. Za obdelavo teh starih gradiv uporabljamo I SBD(A) za knjige do leta 1820, CERL za gradivo do leta 1830 in ISBD Consolidated za katerega ni zgornje omejitve. P riporočila za starejše monografske vire lahko uporabimo tudi za izdelavo bibliografskih opisov za mlajše publikacije, izdelane ročno oziroma na način, ki nadaljuje tradicijo ročnega tiska ali pa za redke starejše tiske.

### Značilnosti starega gradiva je, da so ročno izdelana (papir, vezava ...), ima 'sekundarni' podatki o knjigi, kot so dekorativne knjižne vezave, obreze, ilustracije in drugi likovni in dekorativni elementi, vodni znaki, ekslibrisi, supralibrosi, signeti, provenience itd. Zaradi redkosti oziroma maloštevilnosti izvodov je praktično vse gradivo, natisnjeno do prve polovice 19. stoletja obravnavamo kot kulturno dediščino. Zakon o knjižničarstvu kot kulturni spomenik pojmuje vse gradivo, natisnjeno do leta 1800.

### Primarne naloge bibliografskega zapisa za starejše tiske so razpoznavnost in najdljivost posameznega dela, l očevanje posameznega dela od drugih podobnih del , l oč evanje med posameznimi izdajami; zelo pomembno pa je tudi l očevanje med posameznimi različicami iste izdaje (npr. spremenjeno stavljenje znotraj izdaje, različne vezave, izvodi s prilogami ali izvodi brez prilog, roč no kolorirani izvodi) in podajanje dodatnih informacij o vsebini, posebnostih in zgodovini posameznega izvoda.

Pod podajanje dodatnih informacij o vsebini, posebnostih in zgodovini posameznega izvoda spada evidentiranje provenienc, evidentiranje vodnih znakov, tiskarskih in založniških signetov, evidentiranje posebnosti vezav, evidentiranje posameznih likovnih in dekorativnih elementov, evidentiranje posebnosti izvoda ter podatki o zgodovinskem ozadju nastanka posameznega dela.

Če je polje izpolnjeno, je gradivo v katalogu avtomatsko označeno kot 'antikvarno'. Vnašamo podatke o: ilustracijah oziroma drugih likovnih elementih; celostranskih ilustriranih prilogah; tehniki, v kateri so izvedene ilustracije; vrsti vsebine; literarni vrsti; biografijah; pisni podlagi knjige in prilog; vodnih znakih; tiskarskih oziroma založniških signetih; okrasnih znakih. Zanima nas, ali gradivo vsebuje vinjete, frontispic, njegove inicialke, tiskarski/založniški signet, okrasni znak, vodni znak ... Vsebino ilustracije na frontispicu lahko tudi na kratko pojasnimo v polju 300, prav tako to storimo z ilustracijami! Dodajamo značilnosti vira, ali je prevezan, na kakšem materialu je pisan, ali je poškodovan, obrabljen ter njegove fizične značilnosti, ki se opisujejo kot opombe o izvodu, tj. če je obrabljen, kdaj je bil prevezan, itd. STVARNI NASLOV

### Stvarni naslov je vedno prvi naslov, ki se pojavi na viru. V primeru več naslovnih strani izberemo tisto, ki vsebuje največ podatkov. Vrstni red ostalih virov podatkov: naslov v kolofonu, skrajšan naslov in naslov na drugih preliminarnih straneh, čelni naslov, naslov na verso naslovne strani, tekoči naslov, incipit, eksplicit, začetne besede glavnega besedila, začetne besede vira. Če publikacija nima naslova izberemo fingiran naslov ali konvencionalni naslov. Hrbtnega naslova se ne upošteva . Posebnosti pri