#### KATALOGIZACIJA KONTINUIRANIH VIROV

Bibliografske vire delimo na zaključene in kontinuirane vire, razlika med njimi pa je zgolj v načinu izdaje. Zaključeni viri so monografske publikacije, ki so lahko v več zvezkih. Kontinuirani viri pa izhajajo v rednih ali nerednih presledkih in se delijo na serijske publikacije (katerih dopolnitve so ločene, npr. Revije) in integrirni viri (katerih dopolnitve niso ločene ampak so strjene v novo celoto, npr. Spletne strani). Kontinuirani viri imajo kontinueto naslova in izhajajo tako, kot da ne bi nikoli nehal izdahajit - konec ni predviden, pojavljajo se v tiskani in elektronski obliki in lahko pride do njihove spremembe vsebine.

Serijske publikacije publikacije so tekoče publikacije na kateremkoli mediju, ki izhajajo redno ali neredno v zaporednih zvezkih in se nadaljujej brez predvidenega konca, običajno s številčnimi ali časovnimi oznakami. Med serijske publikacije spadajo časniki (časopisi, ki izhajajo dnevno ali večkrat v tednu), časopisi (revije), letna publikacija in knjižna zbirka. V svojem imenu imajo publikacije izraz e, ki povejo da so periodični, obsegajo tematske številke in priloge, njigovi uredniki, založniki, številčenje, format ali grafične podobe pa se pogosto menjajo.

Integrirni viri viri se dopolnjujejo in spreminjajo z osvežitvami, ki niso posebej označene, ampak so itegrirane v celoto, zaključeni ali nezaključeni, v tiskani ali spletni obliki. Med integrirne vire spadajo spletna mesta, strani, portali, podatkovne, zbirke, nevezani listi z zamenljivo vsebino. Ker niso vezani samo na elektronsko obliko, se lahko pojavijo kot mape, fascikli …

Začetek serijskih publiakcij sega v 16. Stoletje, ko se je pojavljal kot letak, ki se je uporabljal za obveščanje o različnih dogodkih s senzacionalno vsebino, npr. Sežiganje čarovnic, neobičajni naravni pojavi, turški vpadi …iz letaka se razvijejo koledarji in pratike.

Za katalogizacijo kontinuiranih virov se uporablja ISBD(CR) CR= Continuing resourses (l. 2002), ki je najmljaši od vseh isbdjem. Pred tem je za katalogizacijo bil v uporabi ISBD(S), ki pa ne velja več. ISBD(CR) je osnova za opis serisjkih publikacij in kontinuiranih virov (njihove zadnje osvežitve). Glavni vir za tiskane vire je naslovna stran ali nadomestilo naslovne strani, prav tako pa tudi ovjo, zaglavje, impresum, uredniške strani, kolofin, druge začetne strani in podatki na ovitkih in na vrhu/dnu strani, ostali deli kontinuiranega vira, kot so uvod, predgovor, kazalo, besedilo, dodatki ter viri podatkov zunaj kontinuiranega vira, kot so bibliografije in založniški seznami.

- 1. Obmo č je naslova in navedbe odgovornosti
- Elementi in ločila so oglat oklepaj za splošno oznako gradiva, enačaj za vzporedni naslov, dvopičje za dodatek k naslovu ter poševnica za navedbe odgovornosti.
- Delo ali Naša žena ali The AUDIO lawyer ali PIL
- 3. Območje posebnih podatkov
- Elementi in ločila so .- za navedno številčenja, enačaj za navedbo vzporednega številčenja in podpičje za novo zaporedje številčenja. Navedba številčenja lahko vsebuje letnik in/ali številko in/ali datum . Podatke prepišemo tako kot so navedeni, RAZEN če so navedeni z rimskimi številkami, takrat jih pretvorimo v arabske.
- Vol. 1, no. 1 (jan. 1971) - vol. 5, no. 12 (dec. 1975) ali 1967, no. 1 -