## 2.1. Pregled makroekonomskih trendova

Izgledi za privrednu aktivnost i inflaciju u europodručju postali su vrlo neizvjesni i bitno ovise o toku ruskog 1 rata u Ukrajini, učinku sadašnjih sankcija i mogućim daljnjim mjerama. Osnovni scenarij uključuje početnu procjenu učinka rata na privredu europodručja zasnovanu na informacijama koje su bil e dostupne do 2. marta 2022. Snažan rast cijena energije i negativni učinci na povjerenje upućuju na znatan nepovoljni utjecaj na domaću potražnju u kratkoročnom periodu a najavljene sankcije i ve liko pogoršanje izgleda za rusku privredu oslabit će rast trgovine europodručja. Osnovne projekcije temelje se na pretpostavci da su sadašnji poremećaji opskrbe energijom i negativni učinci na povjerenje povezani sa sukobom privremeni i da ne utječu bitno na globalne opskrbne lance. Na osnovi tih pretpostavki osnovnim projekcijama predviđa se znatan negativan učinak sukoba na rast u europodručju u 2022. Usprkos tomu, s obzirom na početno stanje privrede europodručja koje se odlikuje snažnim tržištem rada i pretpostavku da će nepovoljni utjecaji povezani s pandemijom i uskim grlima u opskrbnim lancima slabjeti, i dalje se predviđa relativno dinamičan rast privredne aktivnosti u sljedećim tromjesečjima. U skladu s tehničkim pretpostavkama koje su zas novane na očekivanjima na finansijskim tržištima, rast bi se u srednjoročnom periodu trebao približiti historijskim prosječnim stopama usprkos manjoj podršci fiskalne politike i porastu kamatnih stopa. Općenito gledajući, predviđa se da će rast realnog BDP -a u prosjeku iznositi 3,7 % u 2022., 2,8 % u 2023. i 1,6 % u 2024. godini. U odnosu na projekcije st ručnjaka Eurosustava iz decembra 2021. izgledi za rast u 2022. revidirani su naniže za 0,5 postotnih bodova, prije svega zbog učinka ukrajinske krize na cijene energije, povjerenje i trgovinu. Ta je revizija djelomično nadomještena pozitivnim učinkom prijenosa revizije naviše podataka za 2021. Rast u 2023. revidiran je naniže za 0,1 postotni bod a u 2024. je ostao nepromijenjen. Nakon niza iznimnih šokova cijena energije sukob u Ukrajini upućuje na to da će, prema osnovnom scenariju, ukupna inflacija u sljedećim mjesecima ostati na vrlo visokim razinama i potom se polako smanjivat i te približavati ciljnom nivou. Predviđa se da će prosječno iznositi 5.1 % u 2022., 2,1 % u 2023. i 1,9 % u 2024. Kratkoročni cjenovni pritisci znatno su porasli, posebno kada je riječ o nafti i plinu. Pr ocjenjuje se da će trajati duže nego što se prethodno očekivalo i da će ih samo djelomično neutralizirati nepovoljni učinci na rast koji proizlaze iz manjeg povjerenja i slabijeg rasta trgovine povezanih sa sukobom. Ipak, pod pretpostavkom izostanka daljnjih šokova koji bi poticali rast cijena sirovina, predviđa se da će se inflacija cijena energije znatno smanjiti tokom projekcijskog perioda . To je smanjenje u kratkoročnom periodu povezano s baznim učincima a u tehničke pretpostavke zasnovane na terminskim cijenama ugrađen je pad cijena nafte i veleprodajnih cijena plina, zbog kojeg će doprinos komponente energije ukupnoj inflaciji u 2024. biti zanemariv. Inflacija mjerena HIPC- om bez energije i hrane u 2022. i dalje će biti visoka i iznositi 2,6 % zbog snažnijih cjenovnih kretanja u uslužnim djelatnostima koje se zasnivaju na bliskim fizičkim kontaktima, indirektnih učinaka viših cijena energije i uti caja kontinuiranih uskih grla u opskrbnim lancima na rast inflacije. Kako ti pritisci budu popuštali, očekuje se da će se ta mjera temeljne inflacije smanjiti na 1,8 % u 2023. i potom porasti na 1,9 % u 2024. zbog jačanja potražnje, pooštravanja uslova na tržištima rada i određenih učinaka drugog kruga na plaće, u skladu s historijskim pravilnostima. U odnosu na projekcije stručnjaka Eurosustava iz decembra 2021. ukupna inflacija kumulativno je tijekom cijelog projekcijskog razdoblja revidirana znatno naviše, osobito za 2022. Ta revizija naviše posljedica je nedavnih iznenađujuće visokih vrijednosti nekih podataka, viših cijena energetskih sirovina, postojanijih pritisaka na rast povezanih s poremećajima u opskrbnim lancima i snažnijeg rasta plaća, koji je povezan i s planiranim povećanjem minimalne plaće u Njemačkoj. Njome se uzima u obzir i nedavni povratak pokazatelja srednjoročnih inflacijskih očekivanja zasnovanih na anketama na nivoe koje su u skladu s inflacijskim ciljem ESB- a. Ti učinci više nego nadomještaju negativni uticaj na inflaciju koji proizlazi iz znatne revizije naviše tržišnih pretpostavki o kamatnim stopama i negativnih učinaka sukoba u Ukrajini na potražnju. Zbog znatne neizvjesnosti povezane s učinkom sukoba u Ukrajini na privredu europodručja, osim osnovnog izrađena su još dva scenarija. U odnosu na osnovni scenarij nepovoljnim scenarijem pretpostavlja se da će se Rusiji nametnuti strože sankcije, što će dovesti do određenih poremećaja u globalnim lancima vrijednosti. Trajno smanjenje opskrbe ruskim plinom prouzročilo bi veće troškove energije i smanjenje proizvodnje u