aizņem aptuveni 7 tūkstoši ha jeb 25,6% no kopējās zemes platības novadā. VRG „Partnerība “Daugavkrasts”” zeme zem ceļiem – aptuveni 3%, zem ūdeņiem un purviem - aptuveni 7%; apbūvētās zemes - aptuveni 18% no kopējās teritorijas. Dabas resursi Visvairāk sastopamie derīgie izrakteņi VRG „Partnerība Daugavkrasts” teritorijā ir smilts un smiltsgrants, atradnes izvietotas galvenokārt pie Daugmales pagasta, pie Olaines novada ir atsevišķas māla atradnes, pie Plakanciema un Lapeniekiem kūdras atradnes, kas netiek izmantotas vai ir jau izstrādātas. VRG “Partnerība “Daugavkrasts”” teritorijā nav nevienas Valsts nozīmes derīgo izrakteņu – būvmateriālu izejvielu – atradnes. No dabas resursiem partnerības teritorijā jāatzīmē lielās mežu platības un ūdeņu resursi. Bagātīgie ūdeņu resursi un garā piekrastes līnija veido vienu no lielākajiem resursiem partnerības teritorijas attīstībai, lai sekmētu uzņēmējdarbības aktivitātes atpūtas un tūrisma organizēšanas jomā, nodrošinātu vietējiem iedzīvotājiem un iebraucējiem rekreācijas iespējas, izveidotu labiekārtotas atpūtas vietas iedzīvotājiem un tūristiem pie ūdeņiem, veicinot veselīgu dzīvesveidu un tūrismu, ūdenstūrismu. Meži ietilpst Rīgas zaļajā zonā, un tiem ir liela ainavas stabilizējoša un vietējas rekreācijas nozīme. Partnerības teritorijā ir labi attīstīta kokapstrādes nozare, strādā vairāki kokapstrādes uzņēmumi, kur tiek nodarbināti vietēji iedzīvotāji. Vasaras un rudens sezonā pagasta iedzīvotāji gūst ieņēmumus realizējot mežā iegūtās sēnes, ogas. Mežiem ir nozīmīgs rekreatīvais potenciāls partnerības teritorijā. Šī aspekta dēļ partnerības teritorijā esošajos meža masīvos ir vērojama liela antropogēnā slodze. Sabiedrības neapdomīgās rīcības dēļ ar uguni, ko pastiprina lielais sausieņu mežu īpatsvars (lielākoties sastāda priežu mežaudzes), teritorijā ir liels ugunsgrēku izcelšanās īpatsvars, kas rada nopietnus zaudējumus meža apsaimniekotājiem. Rīgas reģionā kā paaugstinātas ugunsbīstamības riska teritorijas Rīgas reģionā noteikti mežu masīvi ap Rīgu Daugavas kreisajā krastā, ietverot mežus VRG “Partnerības „Daugavkrasts”” teritorijā. Pierīgas mežu un purvu degšana var ievērojami ietekmēt apkārtējās vides kvalitāti un radīt materiālus zaudējumus. Vidi negatīvi ietekmē un lielus materiālus zaudējumus rada kūlas dedzināšana. Plānojot turpmāko teritorija attīstību, nepieciešams ņemt vērā, ka vajag saglabāt esošos mežus, kā arī veicināt dabas teritoriju publisku pieejamību, lai pagasta iedzīvotājiem tiktu nodrošinātas labas brīvā laika pavadīšanas iespējas savas dzīves vietas tuvumā. Veicot aizaugušo meža teritoriju attīrīšanu no krūmiem un kritušiem kokiem, būtu iespējams izveidot partnerības teritorijā izzinošas meža takas, saglabājot esošos biotopus un dabisko meža ainavu. Teritorijas austrumu puses robeža aptuveni 40 km garumā stiepjas gar Daugavas un tās attekas – Sausās Daugavas, Rīgas HES ūdenskrātuves kreiso krastu. To šķērso vairākas mazās upes – Ķekava, Misa, Olekte, Titurga, Tāmurga, Bērzene, Dobupīte, Sūnupīte, Varžupīte, Raģupīte, Meitupe un Kausupīte, no kurām lielākās ir Ķekavas un Misas upes. Visas šīs upes ir tikušas regulētas, iztaisnotas un pielāgotas meliorācijas vajadzībām. Partnerības teritorijā atrodas Lejas ezers un Titurgas ezers. Padomju laikos mākslīgi izbūvētais kanāls, kas savieno Daugavu un Misu, pašreiz vairs nepilda savas sākotnēji plānotās funkcijas un darbojas kā grāvis meliorācijas ūdeņu savākšanai un aizvadīšanai. Teritorija atrodas Daugavas upes baseinā un Lielupes upes baseinā (Misas upe). Vairākas upes – Daugava, Ķekava, Misa ir piemērotas ūdenstūrisma attīstībai. Lai arī Daugmale un Ķekava ir lauku pašvaldības, lauksaimniecība nav to attīstības galvenais pamats. Lauksaimniecības zemju mazais īpatsvars, Rīgas tuvums un mežiem bagātā teritorija ir