- • mogući univerzalni društveni zakoni su oni koji povezuju uzastopne periode: zakoni • mogući univerzalni društveni zakoni su oni koji povezuju uzastopne periode: zakoni istorijskog razvoja

Istorijsko predskazivanje:

- • bi trebalo da doprinese uvidu u političku budućnost (instrument praktične • bi trebalo da doprinese uvidu u političku budućnost (instrument praktične politike
- • vrste predviđanja: • vrste predviđanja:
- 1. predviđanje događaja koje ne možemo da sprečimo (nailazak tajfuna) - predskazivanje
- 2. predviđanja koja nam govore šta treba preduzeti da bi nešto bilo ostvareno (kako da izgradimo sklonište koje će da nas zaštiti od tajfuna)
- • se zalažu za prvu vrstu predviđanja u društvenim naukama: sociologija proučava • se zalažu za prvu vrstu predviđanja u društvenim naukama: sociologija proučava delatne sile, tj. zakone društvenog kretanja (društvene revolucije se pokreću putem društvenih sila, npr. usled sukoba interesa)
- • u tipovima predviđanja: predskazujući (ono na šta ne možemo uticati) i inženjerski • u tipovima predviđanja: predskazujući (ono na šta ne možemo uticati) i inženjerski karakter nauka - šta treba da uradimo da bismo nešto sprečili ili učinili (ne poklapa se sa razlikom dugoročna/kratkoročna predviđanja)

Teorija istorijskog razvoja:

- • proučava zakone društvenog razvoja (utvrditi opšte tendencije koje upravljaju • proučava zakone društvenog razvoja (utvrditi opšte tendencije koje upravljaju društvenim strukturama)

Poperova kritika:

- • viđenje prirode naučnog zakona i naučnog predviđanja: predviđanja u prirodnim • viđenje prirode naučnog zakona i naučnog predviđanja: predviđanja u prirodnim naukama su moguća samo ako se radi o izolovanim, stacionarnim i rekurentnim sistemima (univerzalnost naučne teorije dozvoljava kondicionalna predviđanja koja su ograničena na specifičan aspekt datog sistema)
- • moguća prediktivna nauka o ljudskoj istoriji, jer je njen pravac pod jakim uticajem rasta • moguća prediktivna nauka o ljudskoj istoriji, jer je njen pravac pod jakim uticajem rasta ljudskog znanja koji ne možemo da predvidimo
- • metod je odgovoran za nezadovoljavajuće stanje u društvenim naukama • metod je odgovoran za nezadovoljavajuće stanje u društvenim naukama
- • koje nalazimo u društvu nisu večne • koje nalazimo u društvu nisu večne
- • ljudskog društva je jedinstven istorijski proces koji se, doduše, odvija u skladu sa • ljudskog društva je jedinstven istorijski proces koji se, doduše, odvija u skladu sa kauzalnim zakonima, ali čija deskripcija nije zakon, već samo singularan istorijski iskaz.
- • kao scientistička zloupotreba fizike i astronomije (pogrešna analogija između • kao scientistička zloupotreba fizike i astronomije (pogrešna analogija između statičkog tipa društva i dinamičkog sistema u fizici, doslovno shvatanje modela koji u društvenim naukama mogu imati samo status metafore): sociologija, polazeći od ovakvog modela, zanemaruje sve simptome istorijskog razvoja.
- • o tendencijama i trendovima u društvu može da bude korisno statističko pomoćno • o tendencijama i trendovima u društvu može da bude korisno statističko pomoćno sredstvo, ali, trendovi nisu zakoni. Radi se samo o singularnom istorijskom stavu, a ne o univerzalnom zakonu koji jedini može da bude osnova naučnog predviđanja. Trendovi su suštinski zavisni od specifičnih uslova, za razliku od bezuslovnih zakona. Nemoguće je govoriti o o nekom apsolutnom trendu (o 'tendenciji ka boljem i srećnijem stanju').

Istoricizam i predviđanje:

- • moguće formulisati egzaktna društvena predviđanja: Edipov efekt (predikcije mogu da • moguće formulisati egzaktna društvena predviđanja: Edipov efekt (predikcije mogu da utiču na predviđeni događaj i da osujete prognozu) - Poperovsk a tehnološka metodologija: cilj je otkriće zakona o granicama u kojima je moguće konstruisati društvene institucije