Esmalt pannakse seosed kirja individuaalselt kas vihikusse või lehele. Seejärel võiks anda paar minutit, et pinginaabrid saaksid oma märksõnu võrrelda, täiendada ning nende üle arutleda. Siis tehakse terve klassi kokkuvõte. Õpetaja paneb õpilaste nimetatud märksõnad tahvlile kirja. Õpilased kirjutavad need oma vihikutesse. Märksõnad rühmitatakse kas paarides või tahvlil kogu klassiga. Näiteks kui ajurünnak toimus diktatuuri teemal, võiksid kategooriad olla isikud/poliitikud, riigid, iseloomulikud tunnused, mis jagunevad omakorda poliitilisteks, majanduslikeks, ühiskondlikeks, kultuurilisteks tunnusteks jms. Sel moel saadakse teema õppimiseks väga hea lähtealus.

Õpilased saavad assotsiatsioone vabalt pakkuda, kuna puudub hirm eksida, sest keegi ei kritiseeri. Kohatud või valed näited välistatakse kategoriseerimise käigus. Meetod ühtlustab klassi eelteadmisi, märksõnade rühmitamine avardab teadmisi. Kokkuvõtet tehes korrigeeritakse väärteadmisi. Kõigile õpilastele jääb vihikutesse üldistav märksõnade rühmitus, millele saab toetuda edasisel õppimisel.

Meetod sobib kasutamiseks iga teemaga. Ainuke oht on, et õpilastel puuduvad teemakohased eelteadmised või on need väga nõrgad ja märksõnu pakutakse huupi või ei ole need teemaga seotud. Sel juhul on kindlam kasutada õpikut.

- 1.2. Vabakirjutamine

Kokkulepitud aja jooksul (nt 2 minutit) pannakse kirja kõik seosed, näited ja mõtted, mis haakuvad uue teemaga. Ülesande eesmärk on saada teada, mida õpilased õpitava teema kohta juba teavad. Pärast kokkulepitud aja möödumist küsitakse juhuvaliku alusel näiteks pingiridade kaupa, mis mõtted või märksõnad õpilastel teemaga seonduvad. Juba kõlanut ei korrata.

See on väga hea võte tunni alustamiseks. Sobib nii individuaalseks ülesandeks, arutamiseks kaaslasega või väiksemas rühmas kui ka aruteluks kogu klassiga. Arutledes täiendatakse teadmisi ning korrigeeritakse eksiarvamused. Kuna pole õigeid ja valesid vastuseid, ei ole hirmu eksida. Õpetaja saab teada, mis on õpilastele juba tuttav, ning seob õpitava varasemate teadmistega. Oma mõtte väljaütlemise kaudu on teema saanud õpilastele isiklikult oluliseks.

- 1.3. Tähemäng

Tähemänguga selgitatakse välja õpilaste eelteadmised. Õpetaja kirjutab ülevalt alla uue teema nimetuse, nt VANA-ROOMA. Õpilased kirjutavad iga tähega algava teemaga seotud märksõna, mis esimesena pähe tuleb. Ülesande sooritamiseks ettenähtud aeg on piiratud, nt 2 minutit. Kui aeg saab täis, tehakse kokkuvõte. Õpetaja võib paluda õpilastel nimetada kirjapandud märksõnu tähtede haaval. Näiteks ütleb üks õpilane oma märksõna, mis algab V-tähega; seejärel ütleb järgmine õpilane A-tähega algava märksõna. Kui üks ring saab täis, võib teha järgmise, kuid tingimusel, et juba kõlanud märksõna ei korrata. Võib ka kohe esimese märksõna järel küsida veel esinenud märksõnu, mida õpilased saavad õpetaja märguande peale kohalt hõigata. Kui keegi ei tea vastava tähega algavat sõna nimetada, jääb ta vahele ja saab uue võimaluse järgmise ringiga.

Kokkuvõtet tehes näeb õpetaja, mis teadmised õpilastel on ning millele saab uut teemat alustades toetuda. Ülesanne häälestab õpilased uue teema lainele. Teatav võistlusmoment tekitab elevust ning haarab kaasa. Avaramate teadmistega õpilased saavad oma teematundmist demonstreerida. Vähem teemaga kursis olevad õpilased saavad oma teadmisi täiendada. Kui ilmneb väärteadmisi või eksimusi, võib neid arutelu vältel korrigeerida. Tunni lõpul võib ülesande juurde tagasi pöörduda ja kirjutada õpitud teadmised teise värviga. Nii tõstetakse omandatud uued teadmised selgelt esile.