ülejõukäiv ega mõistetamatu. Seetõttu on vaja varasemat suulist arutelu, et veenduda ülesande sobivuses ja õpilaste toimetulekus.

## 3.3. Diskussioonivõrk ehk ämblik

Skeem (skeem X) juhib õpilast käsitletava probleemi kohta toetavaid või ümberlükkavaid väiteid ja näiteid otsima. Näiteid võiks otsida allikatest. Kunagi ei ole ükski sündmus ega nähtus tõlgendatav mustvalgelt, alati on argumente mõlema poole toetuseks, kuid enamasti kipub üks pool siiski rohkem veenma. Kui õpilane leiab tekstidest hulga argumente ja analüüsib neid lehel kõrvuti, on tal alus teha järeldus põhjenduste, mitte arvamuse ja emotsioonide pinnalt. Meetod demonstreerib, kuidas ajaloolane töötab - otsib argumente ning järeldab nende alusel. Läbikirjutatud skeemi järgi on hea kirjutada arutlust.

- 3.4. Väite neli astet

Skeem (skeem X) hoiab arutelu kompaktselt koos ja sunnib keskenduma probleemile, mitte kirjeldama toimunut olemasolevate teadmiste põhjal. Väitena esitatakse seisukoht, mille üle õpilane peab mõtlema ning oma arvamuse kujundama. Otsus ei tohi sündida emotsioonide, vaid argumentide pinnalt ning seetõttu tulekski väide ja selle tähendus esmalt oma sõnadega avada. Seejärel hakatakse tõestama, otsima argumente ja seisukohti, mis väidet toetavad või ümber lükkavad. Tõestuse põhjal tehakse järeldus, kas nõustutakse sellega või lükatakse see ümber. Abiks võib võtta nii eritüübilisi allikaid kui ka õppeteksti.

Kodus võiks õpilane läbiarutatud ja kirjutatud skeemi põhjal arutluse kirjutada. Tunnis avatakse erinevaid arutlusteemasid pigem skeemide järgi ning arutletakse, mis aspekte ja näiteid argumentidena kasutada. Kui arutelu on piisavalt avar, saab õpilane kujundada oma suhtumise ja vaatenurga ning põhjendada selleni jõudmist. Õpetaja ei tohiks anda õigeid ja ebaõigeid vastuseid ette, vaid ergutab õpilasi ise järeldusi tegema. Isiklik seisukoht ei tohiks olla autoriteedi arvamuse kordamine.

- 3.5. Freimi graafiline tabel

Freimi graafiline tabel võimaldab võrrelda eri perioode (skeem X). Koostatakse tabel, kus on samal lehel kaks või kolm eri ajaperioodi ning kategooriad või valdkonnad, kus tahetakse jälgida muutusi. Näiteks saab võrrelda Eesti ajaloos Rootsi ja Vene aega talupoegade õiguste ning majanduslike võimaluste alusel. Tabelisse kantakse olude kirjeldus ning võrreldes saavad õpilased teha järeldusi, mis muutus ja mis jäi samaks, mis oli parem Rootsi, mis Vene ajal. Võrrelda saab arengut Eesti vabariigi ajal, nõukogude ajal ja iseseisvuse taastanud Eestis. Valdkonnad võivad olla majandus, poliitiline ja ühiskonnaelu, ent ka kitsamalt haridus, kultuurielu vms. Eri perioodide info ühele lehele koondamine annab õpilasele ülevaatliku pildi. Perioode eraldi käsitledes ei pruugi õpilane ise võrdleva üldistuseni jõuda.

## 3.6. Pildianalüüs

Pildid sobivad hästi eri perioode illustreerima. Nende järgi saab aimu, millised olid sotsiaalsed suunad, näiteks mood, pereelu, töö, naise muutunud roll, reklaamfotod, ning kuidas arenesid sajandi jooksul tehnoloogia, arhitektuur, kunst ja haridus. Fotoseeriate kaudu saab uurida ühiskonnaelu eri aspekte: tänavapildid, turuplatsid, töökohad, matused, sünnipäevad, koduinterjöörid. Eri ajastute samade piltide võrdlemine toob esile sarnasused ja erinevused. Fotosid saab analüüsida iseseisva allikana ja võrrelda teist tüüpi allikatega. Fotosid analüüsides peab meeles pidama, et need on läbinud