Iz ovoga možemo zaključiti da ekonomija ne može da predviđa, jer teorija dinamike mora zadovoljiti dva svojstva: 1. da se daju pojmovi koji definišu stanje u dato vreme (što ekonomija ne može izvršiti, jer se poziva na postulat koji je generički - da čovek ima valuacije na osnovu preferencija, a ne govori se ni koje su to valuacije ni koje su preferencije) i 2. da pruži odnos sadašnjeg datog vremena sa svakim kasnijim vremenom ('želje' o kojima se govori u ekonomiji nisu konstanta, tako da se ne može izračunati nikakvo buduće stanje, kao što je zakon konzervacije koji se poštuje u svakog dinamičkoj teoriji u fizici).

Stoga, teorija dinamike u okviru klasične ekonomije nije moguća sve dok su njena fundamentalna osnova subjektivne valuacije.

Fizika, npr, neposredno ne proverava svoje postulate u deduktivnoj teoriji, već se postulati eksperimentalno dokazuju kroz teoreme koje su njihove logične posledice. Pritom, ima teoriju dinamike što joj omogućava precizno predviđanje. Ipak, ekonomija nije beskorisna nauke, jer je kod nje validnost teorema dokazana kao logična posledica neposredno dobijenih postulata.

D a li ekonomija, odnosno društvene nauke mogu da predviđaju sa preciznošću koja je karakteristična za neke prirodne nauke

- • savremenoj ekonomiji pojam vrednosti ima status osnovnog pojma: ekonomska vrednost • savremenoj ekonomiji pojam vrednosti ima status osnovnog pojma: ekonomska vrednost odražava želju pojedinaca za nekim objektom ili uslugom
- • ekonomije nisu fizički objekti niti ponašanje pojedinaca, već želje pojedinaca za • ekonomije nisu fizički objekti niti ponašanje pojedinaca, već želje pojedinaca za nekim objektom (objekti ostaju isti, ali se 'potražnja' za njima menja)
- • konzervacije omogućava precizna predviđanja: svojstva predmeta moraju da ostaju • konzervacije omogućava precizna predviđanja: svojstva predmeta moraju da ostaju konstantna tokom vremena
- 1. Problem generičkih svojstava: stanje sistema ne može biti precizno određeno
- 2. Vrednovanja ne poštuju zakon konzervacije
- • na koji se ekonomska teorija odnosi nije objektivan (samo odnos ljudi prema • na koji se ekonomska teorija odnosi nije objektivan (samo odnos ljudi prema stvarima čini ove stvari ekonomskim dobrima)
- 1. ne postoje objektivne opštepoznate ekonomske vrednosti koje bi obezbedile osnovu za opštevažeću ekonomsku teoriju (empirijski podaci pružaju osnov za pojmove koji važe samo za pojedince)
- 2. 'ekonomske želje' kao osnovni predmet ekonomije ne ostaju konstantne u toku vremena, one se stalno menjaju

Problem u metodi i predmetu:

- • teorija se proverava posredno putem empirijske provere svojih teorema (poverenje u • teorija se proverava posredno putem empirijske provere svojih teorema (poverenje u postulate zasniva se na eksperimentalnoj potvrdi njihovih deduktivnih posledica)
- • teorija se proverava neposredno i tako potvrđuje svoje postulate • teorija se proverava neposredno i tako potvrđuje svoje postulate
- • pojmovi se odnose samo na generička svojstva (a ne i specifična) stanja nekog • pojmovi se odnose samo na generička svojstva (a ne i specifična) stanja nekog sistema
- • teorija ne može da dedukuje buduća stanja nekog ekonomskog sistema • teorija ne može da dedukuje buduća stanja nekog ekonomskog sistema
- • je samo teorija ekonomske statike: iz poznatih karakteristika sistema dedukuje • je samo teorija ekonomske statike: iz poznatih karakteristika sistema dedukuje druge karakteristike tog sistema u datom vremenu