# Õppetegevust aktiivistavad meetodid sotsiaalvaldkonna õppeainete õppimisel ja õpetamisel

## Mare Oja

Juhendis on antud ülevaade võimalikest meetoditest, mille toel saab õpetaja korraldada õpet nüüdisaegselt ja õpilasest lähtuvalt. Õppetegevust, sh õppetundi ja koduseid ülesandeid, kavandades on vaja silmas pidada muutuva õpikäsituse põhimõtteid, mis on sätestatud põhikooli riikliku õppekava üldosa §-s 5. Õppes kasutatavaid meetodeid valides peab õpetaja lähtuma taotletavatest õpitulemustest, mis pikemas perspektiivis kujundavad muutusi õpilaste käitumises: õpilased omandavad uusi ainealaseid teadmisi, kuid õpetaja valitud meetodid toetavad ka selliste oskuste ning väärtushoiakute ja -hinnangute omandamist, mida on vaja igapäevaelus toimetulekuks.

Meetodeid valides peab õpetaja arvestama, et õppekeskkond ei ole üksnes kool, vaid ka õpilast ümbritsev laiem elukeskkond, milles kogetu võtab õpilane õppetundi kaasa. Muutuva õpikäsituse kohaselt on õpilane õppes aktiivne osaleja ning õpetaja ülesanne on õpilase aktiivsust virgutada, pakkudes talle osalemisvõimalusi ja luues selleks tingimusi õppetegevust aktiivistavate meetoditega.

Eri meetodid toetavad õpet, mille vältel saavad õpilased õppida iseseisvalt ning koos kaaslastega; nad õpivad oma kaaslasi ja ennast hindama ning oma õppimist analüüsima ja juhtima. Eri meetodite kasutamisega kujundab õpetaja olukorra, milles õpilastel on võimalik omandatud teadmisi rakendada uutes olukordades, lahendada probleeme, teha valikuid, arutleda väidete õigsuse üle, argumenteerida oma seisukohti jpm. Meetodeid valides annab õpetaja õpilasele tema arengule vastavaid, kuid pingutust nõudvaid ülesandeid, mille kaudu omandab õppur kavandatud õpitulemused.

Õpetaja ülesanne on otsustada, mis meetod tema õpilastele või püstitatud ülesandega kõige paremini sobib. Seejärel valib ta vastava õpivõtte või leiab lahenduse, kombineerides eri meetodeid loovalt. Jälgida tuleb meetodi kasutamise hariduseesmärki. Õppetöö ei tohiks olla lihtsalt mänguline, vaid alati eesmärgistatud: miks ma just seda meetodit kasutan, mida õpilased selle kaudu uut õpivad?

Allpool on kirjeldatud üksikuid meetodeid, mis sobivad õppima asumise eelhäälestuseks, kujundavad oskust töötada tekstiga, arendavad arutlusoskust ning võimaldavad rakendada loovust ja loomingulisust; samuti on kirjeldatud mängulisi meetodeid kordamiseks õppetundides õppeperioodi lõpul vm teema kokkuvõtteks.

Meetodite kirjeldused juhatab sisse üldistav tabel, milles meetodid on jaotatud õppetunni osade kaupa, kus neid oleks kõige tulemuslikum kasutada, et saavutada eesmärki. Siingi võib iga õpetaja leida teisi lahendusi, kuid alustada on kergem mingi eeskuju järgi. Iga meetod on kirjeldatud tegevuste ja etappidena. Iga meetodi kirjeldusele on lisatud üldistav ülevaade meetodi kasutamise eelistest, võimalikest puudujääkidest ja ohtudest ning võimalikust kasutamisvaldkonnast.

Kirjeldatud meetodite loend on subjektiivne ega ole kaugeltki ammendav, kuid pakub teatava valiku, mida saab iga õpetaja uute otsingutega täiendada.

## Kasutatud allikad

Aktiivõppe käsiraamat (1996). Toimetanud Sirje Aher ja Ulve Kala. Tallinn: Riigi Kooliamet Ajalugu ei ole ainult minevik, minevik ei ole veel ajalugu (2004). Ajalooõpetaja käsiraamat. Eesti Ajalooõpetajate Selts