õpilastele lehtedel. Lugemise ajal arutatakse, kas tekst toetab väidet või lükkab selle ümber. Selleks otsitakse tekstist konkreetseid näiteid. Lõpuks võib kokkuvõtvalt arutleda, kas õpilaste isiklik arvamus kattub või ei kattu tekstis esitatud seisukohtadega ning miks (põhjendused, argumendid).

Meetod sobib hästi arvamusartikli või dilemmaküsimuse analüüsiks. See peab laskma esile tuua väiteid, millega võib nõustuda või millele vastanduda. Näited otsib tekstist õpetaja; õpilane saab vastata teksti alusel ega tunne end abituna, kui ise vastust ei tea. Hilisem arutelu võimaldab teemat laienda. Häälega lugemine toob tundi vaheldust. Meetod toetab esinemis- ja lugemisoskust ning arendab keskendumist loetavale. Vahelduseks rühmatööle töötab kogu klass koos, tugevneb ühtsustunne. Probleemiks võib olla halb lugemisoskus, takerdumine ning seetõttu kaaslaste tõrjuv hoiak. Tekst peab olema haarav ja õpilastele tähenduslik, et kutsuks arutlema.

- 2.7. Loo kirjapanek

Meetodit on hea kasutada kulminatsiooniga sündmuse või nähtuse analüüsimiseks (skeem X). Skeemi täitmist alustatakse kulminatsioonist, sündmuse kõrghetkest. See tuleb esmalt tekstist üles leida. Seejärel liigutakse ajas tagasi ja tehakse läbi sammud, mis viivad alguseni. Kõik etapid pannakse skeemile kirja. Järgmisena liigutakse kulminatsioonist lahenduseni. Seejärel tuuakse esile muud detailid: osalised, toimumiskoht, põhjused, tagajärjed. Detailide otsimine tekstist eeldab tähelepanuga, suunatud lugemist. Pärast skeemi täitmist võib sündmuse info kanda jututähele (skeem X), nt kus ja millal sündmus toimus, kes olid osalised, mis olid põhjused ja peamised sündmused, kuidas kõik lõppes. Kirja pandud sündmus ühel lehel annab toimunust parema ülevaate.

## 2.8. Häälega lugemine

Meetod täidab kooslugemise eesmärki, toetades ja arendades õpilaste lugemisvilumust. Õpilased loevad klassis järgemööda valju häälega teksti ette, kaaslased jälgivad seda silmadega. Lugemiseks valitakse väiksem lõik. Nõrga lugemisoskusega lastel võib see olla ka üks lause. Pärast lugemist tuleks loetu mõtte üle arutleda või anda õpilastele mõni ülesanne, mis teksti tähelepanuga jälgima suunaks. Näiteks võib lugeja ise koostada ühe küsimuse loetud tekstilõigu kohta ning öelda, kes vastab. Vastaja saab õiguse lugeda järgmine tekstilõik. Väga suures klassis võib hajuda tähelepanu, kuna võimalus lugejaks saada on väiksem. Sel juhul võiks ülesannet teha paaristööna ning jagada tekst kahe lugeja vahel; mõlemad koostavad oma loetud lõigu kohta küsimused, millele vastab kaaslane. Enne peaks harjutama küsimuste moodustamist või leppima kokku, mis küsisõnaga need algavad. Kes, kus, millal eeldavad väga lühikest ja konkreetset vastust. Küsimus võiks olla keerukam ning selle vastus tuua esile tekstilõigu peamise mõtte või sisu.

## 2.9. Küsimuste moodustamine

Küsimuste moodustamine on üks ajalooõpetusega kujundatav oskus. Alustatakse küsimustega kes , mis , kus , millal ning liigutakse keerukamate küsimuste missugune , mil moel , mil määral , kuidas , miks juurde. Küsimusele vastamise asemel võiks anda ülesande moodustada tekstilõigu kohta küsimus. Võimalusi on palju. Seda võib teha paaristööna. Näiteks töötavad kõik ühe ja sama tekstiga või jagatakse õppeteksti lõigud õpilaste vahel ära. Tekst loetakse läbi ning kaks õpilast koostavad tekstilõigu kohta kolm küsimust. Küsimused antakse edasi kas ees istuvatele paarilistele (päripäeva või mõnel muul moel), kes loevad selle tekstilõigu läbi ja vastavad neile. Vastused antakse küsimuste koostajatele tagasi, kes need üle kontrollivad. Seejärel arutatakse klassis, kas vastus oli see, mida oodati. Kui mitte, tuleks arutada, mispärast. Ehk oli viga hoopis küsimuse sõnastuses.