- • o društvenim pojavama imaju vrlo ograničenu opštost • o društvenim pojavama imaju vrlo ograničenu opštost
- • li postoje transkulturni društveni zakoni? (pitanje predviđanja u prirodnim i društvenim • li postoje transkulturni društveni zakoni? (pitanje predviđanja u prirodnim i društvenim naukama)
- • li su specifične pravilnosti utvrđene u jednom društvu samo specijalni slučajevi nekih • li su specifične pravilnosti utvrđene u jednom društvu samo specijalni slučajevi nekih struktura koje su invarijantne za sve kulture?
- • između aktuelnog i idealnog slučaja: zakoni samo u svom formalnom obliku poseduju • između aktuelnog i idealnog slučaja: zakoni samo u svom formalnom obliku poseduju veliku opštost i jednostavnost, a kada se on primeni na stvarnu situaciju, to može proizvesti velike komplikacije

Subjektivni aspekt društvenih pojava:

- • istraživanja intencionalna ljudska delatnost čije proučavanje pretpostavlja • istraživanja intencionalna ljudska delatnost čije proučavanje pretpostavlja poznavanje motiva i drugih psiholoških činilaca
- • subjektivnog iskustva, pozivanje na mentalne stavove • subjektivnog iskustva, pozivanje na mentalne stavove
- • je šta sami akteri misle (radikalno subjektivne kategorije opisa i objašnjenja u • je šta sami akteri misle (radikalno subjektivne kategorije opisa i objašnjenja u društvenim naukama: predmet proučavanja se interpretira putem identifikacije sa učesnicima društvenih procesa)

Da li je moguća objektivna nauka o društvu?

- • ljudskog ponašanja - ciljna usmerenost bioloških sistema • ljudskog ponašanja - ciljna usmerenost bioloških sistema
- • biheviorizma u društvenim naukama: odbacivanje introspekcije, proučavanje • biheviorizma u društvenim naukama: odbacivanje introspekcije, proučavanje ponašanja bez pozivanja na sadržaje svesti (javno opažljivi podaci)

Pripisivanje subjektivnih stanja akterima u društvenim procesima ('razumevanje' društvenih pojava)- subjektivna stanja su nam poznata na osnovu razmatranja naših sopstvenih stanja (nepouzdanost pristupa, neophodnost objektivnih svedočanstava

- razlika između činjenica i vrednosti je neodrživa kada je predmet analize svrhovito ljudsko ponašanje (vrednosni sudovi predstavljaju nužan sastavni deo navodno isključivo deskriptivnih iskaza) - vrednosno- neutralna društvena nauka je nemoguća zato što vrednosna opredeljenja učestvuju i u proceni svedočanstva koju čini sociolog

Metodološki individualizam:

- • međusobno povezanih teza o tome kako društvene nauke treba da postupaju • međusobno povezanih teza o tome kako društvene nauke treba da postupaju
- • atomističkim programom u prirodnoj nauci • atomističkim programom u prirodnoj nauci
- • socijalna objašnjenja treba da budu u terminima individua (klasična ekonomija, ugovorna • socijalna objašnjenja treba da budu u terminima individua (klasična ekonomija, ugovorna teorija društva)
- • suprotnosti sa holističkom tradicijom koja započinje sa osnivačima sociologije (Dirkem) • suprotnosti sa holističkom tradicijom koja započinje sa osnivačima sociologije (Dirkem)
- • se posmatraju nezavisno od socijalnih relacija, a teorije su usmerene ka odlukama • se posmatraju nezavisno od socijalnih relacija, a teorije su usmerene ka odlukama ovih apstraktnih pojedinaca
- • fenomeni najbolje mogu da se objasne preko osobina individua koje sačinjavaju taj • fenomeni najbolje mogu da se objasne preko osobina individua koje sačinjavaju taj fenomen (redukcionizam)
- • su primarne funkcionalne jedinice, a grupno ponašanje je samo produkt interakcije • su primarne funkcionalne jedinice, a grupno ponašanje je samo produkt interakcije među jedinkama (grupe nisu funkcionalno organizovane): brzo krdo jelena je samo krdo jelena koji brzo trče, tj. grupa ne trči brzo zato što to predstavlja prednost za grupu, već zato što to donosi korist jedinkama koje čine grupu
- • treba objašnjavati društvene pojave koje su opisane pomoću kolektivnih termina? • treba objašnjavati društvene pojave koje su opisane pomoću kolektivnih termina?