partei, inimõiguste piiramine; riigid, kus diktatuur kehtis: Põhja-Korea, NSV Liit, Saksamaa; ideoloogiad: kommunism, fašism, natsionaalsotsialism.

III etapis kantakse rühmitatud märksõnad paberil või tahvlil olevale skeemile (skeem X). Lehe keskel on märksõna diktatuur , selle ümber on kujutised: isikud, ideoloogiad, riikide näited, iseloomulikud tunnused. Õpilased täidavad skeemi ise. Seejärel arendatakse skeemi edasi, lisades tunnuste juurde konkreetseid näiteid, nt millal olid nimetatud ajaloolised isikud võimul, mis ametipositsiooni nad täitsid; mis tunnused on diktatuuririikidele omased: millal ja kus ilmnesid, mis olid ainuparteide nimetused, milles üks või teine ideoloogia seisnes, kuidas see praktikas rakendus jne.

Kokkuvõtvas arutelus räägitakse läbi, mis seoseid saab selle skeemi alusel luua ja mis järeldusi teha.

Õpilased saavad ideekaarti pidevalt omakäegatäiendada, kuid hoiduda tuleks info ülekuhjamisest. Kui strateegia on kord läbi tehtud, saab seda rakendada üksi- või paaristööna ka täiesti uusi teemasid õppides või juba õpitut korrates.

- 1.6. Sedelite järjestamine

Meetod sobib arutelu tekitamiseks. Sedelitele võib kirjutada põhjuseid ja paluda õpilastel neid (paaristööna) tähtsuse alusel järjestada ning oma otsust põhjendada. Põhjendamise korral võib otsida abi õppetekstist, nt Teise maailmasõja põhjused. Suure tõenäosusega on kõige olulisema põhjuse valikud erinevad. Harjutuse kaudu laiendatakse teadmisi ja algatatakse arutelu.

Sedelitele võib kirjutada ka omadusi ja tunnuseid, nt hea kodaniku omadused ja tunnused. Õpilastel palutakse valida individuaalselt viis kõige tähtsamat tunnust või omadust. Seejärel võrreldakse neid pinginaabriga, selgitatakse, kas on kattuvusi, ning valitakse välja kolm kõige kaalukamat. Järgneb arutelu klassis. Õpilased nimetavad omadusi/tunnuseid, mis paari peale välja valiti. Õpetaja kirjutab need tahvlile. Selgitatakse, mida valiti klassis kõige enam. Edasi võib arutada, mida tuleks nende omaduste kujundamiseks teha.

Meetod sobib hästi sissejuhatuseks või hoopis kokkuvõtvaks aruteluks tunni lõpus. Etteantud seisukohad/tunnused eemaldavad hirmu, et äkki ei teatagi õiget vastust. Õpilane näeb arutledes, et õigeid vastuseid võibki olla erinevaid. Valimine ja otsustamine ärgitab mõtlema, arutelu paarilisega leidma konsensust. Oma seisukoha põhjendamine arendab väljendusoskust, teiste arvamuse kuulamine aitab laiendada ning edasi arendada oma mõtteid. Ühine arutelu ja ühisosa otsimine toetavad ühtsustunnet. Meetodi kasutamiseks peab varuma aega. Kui tuleb kujundada oma seisukoht, oleks hea lasta seda valju häälega välja öelda.

Ülesande saab lõpetada arvamusjoonega , kus õpilased hindavad mõnd probleemi (nt eelmises ülesandes analüüsitud kodanikkonda), kas see vastab nende valitud tunnustele, ning valivad oma arvamuse põhjal positsiooni mõttelisel joonel klassis jah või ei skaalal. Oma kohavalikut tuleb kindlasti põhjendada.

Arvamusjoone kasutamine võimaldab liikumist, eeldab teiste arvamuse kuulamist ja aktseptimist. Positsiooni võtmisega tehakse see enda jaoks tähenduslikuks, nähakse end kodanikuna, ühiskonna liikmena. Kõlanud argumente ja näiteid võib kommenteerida või nende üle omakorda arutleda. Mõnel õpilasel ei pruugi oma arvamust olla ning on oht, et ta langetab otsuse enamuse või autoriteedi eeskujul.