## NAUČNO OBJAŠNJENJE

Objašnjenje u prirodnim i društvenim naukama Postoji metodološki spor oko toga kakve metode koriste prirodne nauke a kakve društvene nauke. Ovo pitanje postavlja problem razlike između prirodnih i društvenih zakonitosti. Prirodne nauke istražuju pojave u kojima vladaju zakoni, dok društvene nauke ispituju pojave koje su pod uticajem društvenih institucija, pravila i normi ponašanja. Pritom se posebno ima u vidu istorijska nauka. U društvenim naukama moraju se razumeti motivi, namere koje istorijski i psihološki utuču na događaje v ezane za svet ljudskih stvari. Naučno objasniti neku pojavu znači dokazati da je ona nužno nastala iz nekog prethodnog činjeničkog stanja. Svako se objašnjenje sastoji iz sledeća tri osnovna elementa : 1) opis pojave koju treba objasniti. 2) Konstataciju jedne ili više činjenica koje prethode pojavi koju treba objasniti. 3) formulizacija trajne i nužne veze između ove dve vrste pojava u tom smislu da se opis pojave može objasniti na osnovu druge grupe pojava. Ovaj vid objašnjenja jeste objašnjenje na osnovu zakona. Za sva naučna objašnjenja karakteristično je to da ona odgovaraju na pitanje ZAŠTO ? Zašto se neka određena pojava desila tako, kako se desila? ,,Ako A onda B'' razlikuju se uzročna, genetička, funkcionalna i teleološka objašnjenja. POJAM KAUZALITETA Opšti i nužni odnos između dve pojave, od kojih jedna svojim delovanjem proizvodi , stvara drugu pojavu nazivamo kauzalitetom (uzročnošću). Ovaj odnos je opšti zato što važi za svake pojave određene vrste, tj. važi bez izuztka. On je nužan, zato što ne može da ne važi. Drugim rečima, kada god postoji uzrok, mora postojati i posledica. Istun sku uzročnost moramo razlikovati od prostog vremenskog sleda jedne pojave iza druge. Za nauku najveću saznajnu vrednost imaju uzročna objašnjenja. Neku pojavu nabolje upoznajemo preko uzroka koji je izazivaju a poznavanje tih uzroka pomaže naučnicima da tu pojavu bolje eksperimentalno kontrolišu i da je predviđaju. Kad su u pitanju genetička objašnjenja , pojavu koju želimo ba objasnimo dovodimo u vezu sa prethodnim fazama njenog razvitka . Ova su objašnjenja česta u istoriji, psihijatriji, pedagogiji itd. Slična uzročnim su funkcionalna objašnjenja koja govore o uzajamnoj povezanosti pojava u okviru neke celine posebno ako je u pitanju organska celina. Ova objašnjenja su česta u biologiji i medicini. Od svih tipova naučnog objašnjenja bitno se razlikuje teleološko objašnjenje jer se odnosi na subjektivne činjenice bitne za ostvarivanje nekog cilja, neke svrhe. Zato je teleološko objašnjenje primenljivo na društvene nauke, posebno na istoriju, sociologiju, politikologiju i psihologiju u kojima je bitno upoznati ciljeve, namere ,svrhe odnos sredstvo - cilj, tendencije razvoja itd.

## ADAPTACIONIZAM

Adaptacionizam, kao tvrdnja o prirodi, jeste teza o 'moći prirodne selekcije' . Zapravo, adaptacionisti su mislili da je prirodna selekcija dominantna u oblikovanju organizma (osobine organizama su adaptacije) tako da se ostali faktori mogu zanemariti. Drugim rečima, oni smatraju da će evoluirati osobina sa najvećom adaptivnom vrednošću, koja je zaista prisutna u populaciji. Međutim, korelacija dobre osobine, koja se treba preneti, i loše osobine može sprečiti kombinaciju najpovoljnijih osobina, ali adaptacionisti na ovu korelaciju gledaju kao na trenutnu smetnju koju će prirodna selekcija moći da prevaziđe sama. Za adaptacioniste, modeli koji se usredsrede na selekciju i zanemare ulogu ostalih faktora pru ž aju dovoljna objašnjenja.

Ekstremni adaptacionista dr ž i se shvatanja da svaka osobina evoluira nezavisno od ostalih. Pravi biolozi retko zauzimaju ovako ekstremne pozicije. Ako bi adaptacionizam bio tvrdnja da je prirodna selekcija dovoljna da objasni sve fenotipske osobine u svim populacijama, jedan jedini suprotni primer bio bi dovoljan da ga odbacimo, zato biolozi ne zastupaju ovako jake pozicije.

Adaptacionisti o č ekuju da osobine koje zna č ajno uti č u na vitalitet i fertilitet budu optimalne. Ako Brze zebre imaju ve ć u adaptivnu vrednost od Sporih, tada dana š nje zebre treba da budu Brze. Ako je tako, onda nije bilo dovoljno vremena da u populaciji evoluira optimalni fenotip. U tom slu č aju,