Državni arhiv je, organizovan kao samostalni organ državne uprave za vršenje arhivske zavodi djelatnosti na području Crne Gore, a pripada grupi . Zadaci Državnog arhiva proizilaze iz odredbi Zakona o arhivskoj djelatnosti, podzakonskih akata donešenih na osnovu njega, zahtjeva državnih organa i korisnika arhivske građe, sporazuma i protokola o saradnji zaključenih sa pojedinim arhivima, akata Međunarodnog arhivskog savjeta, i dr. Ti zadaci su definisani dugoročnim programskim opredjeljenjima i godišnjim programima rada. U izvještajnom periodu, aktivnosti Državnog arhiva u cjelini i njegovih unutrašnjih organizacionih jedinica, odvijale su se uglavnom u okviru planom predviđenih, a bile su usmjerene u nekoliko osnovnih pravaca djelovanja:

- - poboljšanje uslova i kvaliteta rada,
- - realizacija redovnih zadataka i obaveza iz arhivske djelatnosti,
- - izdavačka djelatnost,

- saradnja sa državnim organima i drugim subjektima, - saradnja sa međunarodnim arhivskim savjetom i pojedinim državnim arhivima i druge aktivnosti Državni arhiv vrši djelatnost na teritoriji čitave Crne Gore, te ima svoje organizacione 2 jedinice u gotovo svim opštinama, sa površinom poslovnog prostora cca 6.052m . Od toga je 2 2 2 3.698m prostor za smještaj arhivske građe, 1.415m kancelarijski prostor, a preostalih 939m se odnosi na konzervatorsku radionicu, čitaonice, izložbeni prostor i ostalo. U vlasništvu Arhiva tj. 2 države je 4.140m ili 68%. Bez obzira na iznijete podatke o kvadraturi poslovnog prostora, moramo konstatovati da veličina i kvalitet pr ostora koji se koristi ne zadovoljavaju potrebe. Problem je toliko složeniji i urgentniji što postoji potreba za stalnim preuzimanjem arhivske građe od niza stvaralaca koja je već prispjela i pripremljena, a za njen smještaj je preostalo još vrlo malo pros tora, dok u nekim odsjecima takva mogućnost i ne postoji. To je problem koji iz godine u godinu biva sve izraženiji tako da je u nekim slučajevima već dovedeno u pitanje izvršavanje osnovne djelatnosti Arhiva. U skladu sa mogućnostima a u cilju poboljšanja uslova rada, činjeni su i u ovoj godini napori. Problem nedostatka prostora najizraženiji je na Cetinju, gdje se čuva najznačajnija arhivska građa.Trenutno prostorne mogućnosti zahtijevaju štedljivo raspolaganje arhivskim prostorom, a kao posledica toga je nemogućnost preuzimanje nove građe kojoj su dos pjeli svi rokovi za preuzimanje. Ključnu ulogu u rješavanju ovog pitanja imala bi planirana dogradnja Arhiva. Usled nedostatka arhivskog prostora, 1985.godine izvršena je adaptacija zgrade Državnog arhiva. Nakon 30-tak godina pokazalo se da ni to nije dovo ljno, jer obim građe za preuzimanje prevazilazi kapacitete Arhiva.Kako bi se prevazišao problem došlo se na ideju da se otkupi objekat u susjedstvu Arhiva (kuća Vukmanovića) na čijem placu bi se mogla izvršiti dogradnja Državnog arhiva. U međuvremenu je Vlada CG obezbijedila sredstva za kupovinu kuće i sada je Arhiv vlasnik kuće.Urađeno je idejno rješenje dogradnje Arhiva sa naknadnih cca 1000m² prostora. Nakon toga je urađen i glavni projekat dogradnje Arhiva. Tom dogradnjom Arhiv bi dobio 1000m² novog pr ostora, i cijeneći dosadašnju dinamiku prikupljanja građe od njenih stvaralaca, bio bi obezbijeđen prostor za narednih 20 godina. Postojao je problem prolaza do susjednog objekta u vlasništvu Mitropolije Crnogorsko Primorske, međutim postignut je dogovor sa Mitropolijom o koridoru između dva objekta i kroz projekat su ispoštovana prava u potpunosti. Uovomtrenutku ne možemo definisati zajedničke stavove SO Cetinje i Državnog arhiva, ali s obzirom da se radi o objektu od državnog interesa i da svi radimo na zadatku ljepšeg boljeg i prosperitetnijeg Cetinje a time i Državnog arhiva, nadamo se da ćemo zajednički naći rješenje. Shodno inicijativi za dostavljanje predloga projekta od značaja za razvoj Prijestonice iz oblasti djelovanja Državnog arhiva CG, dostavili smo Prijestonici naš predlog za dogradnju Arhiva. Smatramo da bi trebalo uskladiti DUP i UP Staro jezgro tj. predviđena drugačija urbanistička rješenja sa rješenjima koja su svojevremeno bila dogovorena i kojim je trebalo da se omogući dogradnja predviđena idejnim i izvođačkim projektom.