Det ble så kjørt inn på låven og lagt i lag der. Så kasta de det og så drøfta de det i et drøftetrau de kallte det:Det var et trau med netting i bunnen for å få av det meste subbet. Ja jeg tror at de kasta det med sånne skovler.

• Tresking • På Grøsle hadde de sånn hestevandring. Det var innendørs og det var et svært hjul som kjørte rundt med hest. Det var innebygget og der kallte de det for kjørebanen. Det var mange ganger at ongene kjørte hesten - det var jo enkelt og det var bare og holde farten. Nei jeg tror ikke at hesten likte å gå sånn rundt og rundt hele dagen.

• Veier • Den gamle veien her gikk ved Grøslekjenna- og så gikk den på vestre side av nederste husa- den kom igjen nede i kleiva og du kan se merker av den enda. Her gikk han kanskje på den siden av fjellet. Jeg kan ikke minnes noe om den veien som var før og nede i kleiva der står det 1882 og da ble vel den nye veien bygd. Det var jo stier og sånn over heiene her som ikke er i bruk lenger. Det gikk en slik vei her og fra her og over til Hardeberg¬dalen. Men før veien kom fortalte mor at de når de skulle til kjerka så var det å gå til Nedre Grøsle og derfra ro - de hadde en stor pråmm der som kunne ta en hel flokk(?). Det kan godt være at de som ikke hadde hest- brukte å ro etter at den nye veien var kommet og. Det ble laget vinterveier og i skauen- men det var de vintrene det var mye snø. Det kunne bli skuffet snø på og lagt granbar au for å få det jamnt. En kunne ikke få kjørt hvis det ikke var ordentlig med snø.

• Flåting • Jeg kan godt huske at det ble kjørt planker fra Metveit sag og til Grøsle og flåtet videre derfra. Jeg kan huske at det gikk flere hester med plankelast der mellom vårvinna og høstonna. Jeg har vært med å flåte i Bjørkoselva og det var i 1923 og 24. Jeg flåta for Salve øye og hadde vel en 75 kroner måneden eller noe sånn. Jeg og Hans Syvertsen fra Roresanden flåta i den østre elva og da hadde vi betalt for kubikken. Det var fra Snøløsvannet og til Gurebo. Jeg tror at det var sju renner på den strekningen. Fra Smevannet gikk det renne ned til Vigelandsvannet og så gikk det renne fra Vigelandsvannet og ned noen loner til Buvannet og Røynevannet(For ordens skyld:Det er Langvad som forteller om vannene og Risbrona sier ja til det som blir sagt) og så videre ned til Gurebo og derfra til Bjorsund. Jeg tror at vi hadde halv¬annen krone kubikken da. Det tok lang tid og vi var med fire mann på jobben. Det er så mange vanner og bekkestubber. Jeg tror at det lengste vannet var der i Askedalen. Vi hadde pråmmen med oss og vi brukte spill over Vigelandsvannet og Røynevannet. Hvis det var vind hjalp det jo. men vi måtte mest bruke spill. Vi hadde spillet på land mange ganger og sto og sveiv der. men vi hadde det og ombord i pråmmen mange ganger. Det kunne ikke gå mere en en stokk i renna av gangen- høyden to- for det var ikke så breie renner. Vi måtte hele tiden passe på at det var passelig med vann i renna- de kallte det for skyterenner!! Ja det var en motorbåt på Rore den gangen. men vi spillte det opp en stor flåte med bare spill og pråmm. Omhøsten hadde vi ei svær flåte og da hadde vi motorbåt. men den båten var oppe fra Bjorsund- jeg tror at det var Froland Verk som eide den. Nei jeg vet ikke om de drev ved ned i rennene i østre Elva. Det var en del props og minetømmer. men det ble helst kjørt til byen med hest om vinteren. Bjørkoselva var verre å arbeide i enn østreelva. Hvor mange renner det var i Bjørkosvassdraget - ja det var nå en i enden av sundet og så var det en nedenfor Valbelandskjenna. Jeg tror at det var bare to renner der. Vi måtte være flere mann for å drive der. Vi pleide først å sette det ned til Valbelandskjenna. Nei det kunne ikke være folk langs hele elva- vi var vell en otte til tolv stykker som var med. Det var å poste . som de sa. nedover et stykke etter einannen sånn. Og passe på at det ikke