12

- • puhtaks saadud põld võib tuulekaeraga uuesti saastuda (metsloomade ja lindude kaudu; tuulekaeraga saastunud naaberaladelt, mis ei ole tootja valduses, sh teeäärsetelt riigimaadelt ja mujalt);
- • kui tõrjekava täitmise tulemusena on põllumassiiv kaks aastat olnud tuulekaerast puhas ja kui soovides seda tuulekaeravabaks tunnistada, jäetakse järgmisel kahel aastal (kontrolli aastad) keemiline tõrje tegemata. See võib olla riskantne.

3) Tõrjekava täitmise kontrollimine. Seni on PMA kontrollinud ~5% tuulekaera andmekogus olevast pinnast. Võiks kaaluda võimalusi kontrollitava pinna osatähtsuse suurendamiseks. Ja kontrollimine võiks lõppeda mitte jokk- skeemiga, et 'tõrjekava on olemas, tõrje tehtud', vaid tootja peaks aru saama, mida ta on valesti teinud ja mida peaks teisiti tegema. Hetke olukord on selline, et paljudel juhtudel tehakse tõrjet lihtsalt selle pärast, et 'linnuke' kirja saada, et tõrjekava oleks minimaalselt täidetud. Praegu puudub 'präänik ja piits', miks tõrjet ei tehta tulemuslikult. Täna järelvalve tõrje kvaliteedist ei juhindu.

4) Võiks olla vihjetelefon tuulekaerast teatamiseks? Ja kuidas seda rakendada, et inimestevahelised suhted ei saaks rikutud? Andmekogusse kantud andmed, välja arvatud Tuulekaera leviku andmekogu on avalik. isikuandmed ja ärisaladust sisaldavad andmed, on avalikud. Põllumajandusamet võimaldab juurdepääsu andmetele teabenõude alusel. Kas ei võiks see info olla kättesaadav GIS rakenduse kaudu? On olemas GIS rakendused Maa- ametil, PRIA-l. See oleks vajalik, et tootja saaks oma põldude naabruses, kõrval olevate põldude kohta infot. Sellest lähtuvalt saaks ka tootja kontrollida, kas naaberpõldudel leiduv tuulekaer on kantud registrisse või ei ole; turul pakutavad maad rentimiseks - kas on tuulekaeraga saastatud või ei ole.

Tuulekaera probleemide lahendamine on väga keeruline ülesanne. See nõuab järjepidevust, tihedat koostööd ja vastastikust mõistmist nii tootjate, teadlaste kui ka kõrgemal asuvate instantside vahel. Tuulekaera tulemuslik tõrje eeldab kõikide osapoolte kohusetundlikkust ning suuremat tähelepanu tõrjetööde teostamise kvaliteedile.

##### Projekti eluviimiseks kasutatud töökohtade arv, tööülesannete kirjeldus ja jaotus uurimisgrupi liikmete vahel:

Projekti täitsid ETKI Agrotehnoloogia osakonna järgmised kaks töötajat 8 kuu jooksul 0,7 koormusega: vanemteadur Malle Järvan, D.sc.Agr. ja teadur AndoAdamson, M.sc.Agr. Ühiselt täideti järgmisi tööülesandeid: eelneval perioodil vaatluse all olnud põldudel tegevuste jälgimine ja tuulekaera esinemise hindamine; tuulekaeraga saastumisest tingitud saagikadude ja selle tõttu saamata jäänud tulu selgitamine. Ando Adamson: vaatlused ja hindamised tuulekaera andmekogu valimi põldudel, kus on läbitud viieaastane tõrjekava; hetkel kehtiva tuulekaera-alase seadusandluse mõju hindamine reaalse elu suhtes; kohtumised ja arutelud tootjatega tuulekaera problemaatikas. Malle Järvan: projekti juhtimine ja aruande koostamine.

##### Projektiga seotud taristu kasutamine projekti elluviimisel:

Projekti täitjatel oli kasutada rahuldavas seisundis IT-võrk; projektijuhil oli kasutada heas seisundis olev töökabinet.

##### Soovitused ja ettepanekud:

- • Tuulekaeraga saastatuse hinnangu andmisel kaaluda kriteeriumide arvu suurendamist (kahelt neljale), millest kriteerium 4 puhul läheks põllul olev taimik hävitamisele.
- • Kriteeriumide 2, 3 ja 4 puhul teha koristusjärgne maaharimine (randaalimine, kobestamine, maapinna töötlemine) kohustuslikuks.

Põllumajanduslikud rakendusuuringud ja arendustegevus aastatel 2015 - 2021